General recommendations (Svenska) - ArchWiki

Jump to content

# General recommendations (Svenska)

From ArchWiki

Related articles

- Frequently asked questions (Svenska)
- List of applications
- System maintenance

Detta dokument är ett kommenterat index över populära artiklar och viktig information för att förbättra och lägga till funktionalitet i ett installerat Arch-system. Det förutsätter att läsaren har läst och följt installationsguiden för en grundläggande installation av Arch Linux. Att ha läst och förstått koncepten som förklaras i #Systemadministration och #Pakethantering är ett krav för att kunna följa de övriga avsnitten på den här sidan och andra artiklar i wikin.

## Systemadministration

Det här avsnittet behandlar administrativa uppgifter och systemhantering. Se Grundläggande verktyg och Category:System administration för mer information.

### Användare och grupper

En ny installation lämnar dig endast med ett superanvändarkonto, mer känt som "root". Att vara inloggad som root under längre perioder, eller att ens exponera det via SSH på en server, är osäkert. Istället bör du skapa och använda ett eller flera oprivilegierade användarkonton för de flesta uppgifter, och endast använda root-kontot för systemadministration. Se Användare och grupper#Användarhantering för detaljer.

Användare och grupper är en mekanism för åtkomstkontroll; administratörer kan finjustera gruppmedlemskap och ägarskap för att bevilja eller neka användare och tjänster åtkomst till systemresurser. Läs artikeln Användare och grupper för detaljer och potentiella säkerhetsrisker.

### Säkerhet

Läs Säkerhet för rekommendationer och bästa praxis om hur du härdar systemet.

För en lista över applikationer som tillåter att köra kommandon eller starta ett interaktivt skal som en annan användare (t.ex. root), se Lista över applikationer/Säkerhet#Behörighetshöjning. För grafiska motsvarigheter (och hur man undviker dem), se Behörighetshöjning för grafiska applikationer.

Tip Mer finkornig behörighetshöjning tillhandahålls av polkit, vilket kräver ytterligare konfigurering för grafiska miljöer.

### Tjänstehantering

Arch Linux använder systemd som init-process, vilket är en system- och tjänstehanterare för Linux. För att underhålla din Arch Linux-installation är det en bra idé att lära sig grunderna om den.

Interaktion med systemd sker via kommandot systemctl. Se systemd#Grundläggande användning av systemctl för mer information.

Ett loggningssystem tillhandahålls också, med kommandot journalctl. Se journal för mer information.

### Systemunderhåll

Arch är ett rolling release-system och har snabb paketomsättning, så användare måste lägga lite tid på att utföra systemunderhåll.

## Pakethantering

Det här avsnittet innehåller användbar information relaterad till pakethantering. Se FAQ#Pakethantering och Category:Package management för mer information.

Note Det är absolut nödvändigt att hålla sig uppdaterad med ändringar i Arch Linux som kräver manuella åtgärder innan du uppgraderar ditt system. Prenumerera på sändlistan arch-announce eller RSS-flödet för senaste nyheterna. Alternativt kan du kontrollera förstasidan för Arch-nyheter varje gång innan du uppdaterar.

### pacman

pacman är Arch Linux package manager (pakethanterare): det rekommenderas starkt att du gör dig bekant med den innan du läser några andra artiklar.

För långsiktig hantering av cachade paket, se pacman#Rensa paketcatchen.

See pacman/Tips och trix för förslag på hur du kan förbättra din interaktion med pacman och pakethantering i allmänhet.

### Repositorier

Se artikeln Officiella repositorier för detaljer om syftet med varje officiellt underhållet repository.

Om du planerar att använda 32-bitarsapplikationer kommer du att vilja aktivera repositoriet multilib.

Artikeln Inofficiella användarrepositorier listar flera andra repositorier som inte stöds officiellt.

Du kan också överväga att installera tjänsten pkgstats.

### Speglar (Mirrors)

Besök artikeln Speglar för steg om hur du drar full nytta av att använda de snabbaste och mest uppdaterade speglarna för de officiella repositorierna. Som det förklaras i artikeln är ett väldigt bra råd att regelbundet kontrollera sidan för Mirror Status för en lista över speglar som nyligen har synkroniserats. Detta kan automatiseras med Reflector.

### Arch Build System

Ports är ett system som ursprungligen användes av BSD-distributioner och som består av byggskript som ligger i ett katalogträd på det lokala systemet. Enkelt uttryckt innehåller varje port ett skript i en katalog som är döpt efter den installerbara tredjepartsapplikationen.

Arch build system (ABS) erbjuder samma funktionalitet genom att tillhandahålla byggskript som kallas PKGBUILDs. Dessa är fyllda med information för en given programvara: integritetshashar, projektets webbadress, version, licens och bygginstruktioner. Dessa PKGBUILDs tolkas av makepkg, det faktiska programmet som genererar paket som sedan smidigt kan hanteras av pacman.

Varje paket i repositorierna, tillsammans med de som finns i AUR, kan kompileras om med makepkg.

### Arch User Repository

Medan Arch Build System gör det möjligt att bygga programvara som finns i de officiella repositorierna, är Arch User Repository (AUR) motsvarigheten för paket som skickats in av användarna själva. Det är ett repository för byggskript som inte stöds officiellt, och är tillgängligt via webbgränssnittet eller genom Aurweb RPC-gränssnittet.

## Uppstart (Booting)

Det här avsnittet innehåller information som rör uppstartsprocessen. En översikt över hur Arch startar finns i Arch uppstartsprocess. Se Category:Boot process för mer information.

### Automatisk hårdvaruidentifiering

Hårdvara bör upptäckas automatiskt av udev under uppstartsprocessen som standard. En potentiell förbättring av starttiden kan uppnås genom att inaktivera automatisk laddning av moduler och specificera nödvändiga moduler manuellt, enligt beskrivningen i Kärnmoduler. Dessutom bör Xorg kunna upptäcka nödvändiga drivrutiner automatiskt med hjälp av `udev`, men användare har också möjlighet att konfigurera X-servern manuellt.

### Mikrokod (Microcode)

Processorer kan drabbas av felaktigt beteende, vilket kärnan kan korrigera genom att uppdatera mikrokoden vid uppstart. Se Microcode för detaljer.

### Behålla meddelanden under uppstart

När inloggningsskärmen visas rensas meddelandena från uppstarten, vilket gör att användare inte kan läsa dem i efterhand. Se Inaktivera rensning av uppstartsmeddelanden för att kringgå denna begränsning.

### Aktivering av Num Lock

Num Lock är en växlingsknapp som finns på de flesta tangentbord. För att aktivera Num Lock automatiskt under uppstarten, se Aktivera numlock vid uppstart.

## Grafiskt användargränssnitt

Det här avsnittet ger vägledning för användare som vill köra grafiska applikationer på sitt system. Se Category:Graphical user interfaces för ytterligare resurser.

Kärnkomponenten i ett grafiskt användargränssnitt är en displayserver, som samordnar in- och utmatning för sina klienter till och från resten av operativsystemet, hårdvaran och varandra. Displayservern och/eller dess klienter kan kräva att man installerar en lämplig GPU-drivrutin för att accelerera rendering och andra grafiska operationer. Även om displayservern tillhandahåller det grundläggande ramverket för att bygga en grafisk miljö, kan ytterligare komponenter anses nödvändiga för en komplett användarupplevelse.

### Skrivbordsmiljöer

Skrivbordsmiljöer som KDE, GNOME, COSMIC, Xfce, Cinnamon, och LXDE paketerar ett brett utbud av väl integrerade applikationer, såsom en fönsterhanterare eller kompositör, panel/aktivitetsfält, filhanterare, terminalemulator, textredigerare, ikoner och andra verktyg. Användare med mindre erfarenhet kan vilja installera en skrivbordsmiljö för att få en mer bekant upplevelse. Se Category:Desktop environments för ytterligare resurser.

### Fönsterhanterare eller kompositörer

En fullfjädrad skrivbordsmiljö ger ett komplett och enhetligt grafiskt användargränssnitt, men tenderar att förbruka en hel del systemresurser. Användare som vill maximera prestandan eller på annat sätt förenkla sin miljö kan välja att installera enbart en fönsterhanterare eller kompositör och själva handplocka önskade tillbehör. De flesta skrivbordsmiljöer som använder Xorg tillåter även att man använder en alternativ fönsterhanterare. Dynamiska, staplande (stacking) och kaklande (tiling) fönsterhanterare skiljer sig åt i hur de hanterar fönsterplacering.

### Inloggningshanterare (Display manager)

De flesta skrivbordsmiljöer inkluderar en inloggningshanterare för att automatiskt starta den grafiska miljön och hantera användarinloggningar. Användare utan en skrivbordsmiljö kan installera en separat. Alternativt kan du starta X vid inloggning som ett enkelt alternativ till en inloggningshanterare.

### Användarkataloger

Välkända användarkataloger som Hämtade filer eller Musik skapas av användartjänsten `xdg-user-dirs-update.service`, som tillhandahålls av xdg-user-dirs och är aktiverad som standard vid installation. Om din skrivbordsmiljö eller fönsterhanterare inte installerar paketet automatiskt, kan du installera det och köra `xdg-user-dirs-update` manuellt enligt XDG-användarkataloger#Skapa standardkataloger.

## Strömhantering (Power management)

Det här avsnittet kan vara till nytta för bärbara datorer eller användare som på annat sätt söker kontroll över strömhanteringen. Se Category:Power management för mer information.

Se Strömhantering för en mer allmän översikt.

### ACPI-händelser

Användare kan konfigurera hur systemet reagerar på ACPI-händelser som att trycka på strömknappen eller stänga locket på en bärbar dator. För den rekommenderade metoden med systemd, se Strömhantering#ACPI-händelser. För den äldre metoden, se acpid.

### CPU-frekvensskalning

Moderna processorer kan sänka sin frekvens och spänning för att minska värme och strömförbrukning. Mindre värme leder till ett tystare system och förlänger hårdvarans livslängd. Se CPU-frekvensskalning för detaljer.

### Bärbara datorer

För artiklar relaterade till bärbara datorer samt modellspecifika installationsguider, se Category:Laptops. För en allmän översikt över artiklar och rekommendationer för bärbara datorer, se Bärbar dator.

### Vilolägen (Suspend och hibernate)

Se huvudartikeln: Strömhantering/Vilolägen.

## Multimedia

Category:Multimedia innehåller ytterligare resurser.

### Ljudsystem

ALSA är ett kernelbaserat ljudsystem som bör fungera direkt (kanalerna behöver bara slås på (unmutas)). Ljudservrar som PipeWire och PulseAudio kan erbjuda ytterligare funktioner och stödja mer komplexa ljudkonfigurationer.

Se Professionellt ljud för avancerade ljudkrav.

## Nätverk

Det här avsnittet är begränsat till mindre nätverksprocedurer. Se Nätverkskonfiguration för en komplett konfigurationsguide och Category:Networking för relaterade artiklar.

### DNS-säkerhet

För bättre säkerhet när du surfar på webben, betalar online, ansluter till SSH-tjänster och liknande uppgifter, överväg att använda en DNSSEC-aktiverad DNS-server som kan validera signerade DNS-poster, samt ett krypterat protokoll som DNS över TLS, DNS över HTTPS eller DNSCrypt. Se Domännamnsupplösning för detaljer.

### Konfigurera en brandvägg

En brandvägg kan ge ett extra lager av skydd ovanpå Linux nätverksstack. Även om standardkärnan i Arch kan använda Netfilters nftables (och dess föregångare iptables), är inget av dem aktiverat som standard. Det rekommenderas starkt att konfigurera någon form av brandvägg. Se Category:Firewalls för tillgängliga guider.

### Nätverksdelning

För att dela filer mellan maskiner i ett nätverk, följ artikeln om NFS eller SSHFS.

Använd Samba för att gå med i ett Windows-nätverk. För att konfigurera maskinen att använda Active Directory för autentisering, läs Active Directory-integration.

Se även Category:Network sharing.

## Inmatningsenheter

Det här avsnittet innehåller populära konfigurationstips för inmatningsenheter. Se Category:Input devices för mer information.

### Tangentbordslayouter

Icke-engelska eller på annat sätt icke-standardiserade tangentbord kanske inte fungerar som förväntat som standard. De nödvändiga stegen för att konfigurera tangentbordslayouten är olika för den virtuella konsolen och Xorg; de beskrivs i respektive Tangentbordskonfiguration i konsolen och Tangentbordskonfiguration i Xorg.

### Musknappar

Ägare av avancerade eller ovanliga möss kan upptäcka att inte alla musknappar känns igen som standard, eller vill kanske tilldela olika åtgärder för extra knappar. Instruktioner finns i Musknappar.

### Styrplattor på bärbara datorer

Många bärbara datorer använder styrplattor ("touchpads") från Synaptics eller ALPS. För dessa, och flera andra styrplattemodeller, kan du använda antingen Synaptics-drivrutinen eller libinput; se Touchpad Synaptics och libinput för installations- och konfigurationsdetaljer.

### TrackPoints

Se artikeln TrackPoint för att konfigurera din TrackPoint-enhet.

## Optimering

Det här avsnittet syftar till att sammanfatta finjusteringar, verktyg och tillgängliga alternativ som är användbara för att förbättra systemets och applikationernas prestanda.

### Prestandatestning (Benchmarking)

Prestandatestning är handlingen att mäta prestanda och jämföra resultaten med ett annat systems resultat eller en allmänt accepterad standard genom en enhetlig procedur.

### Förbättra prestanda

Artikeln Förbättra prestanda samlar information och är en grundläggande genomgång om hur man vinner prestanda i Arch Linux.

### Solid state-diskar (SSD)

Artikeln Solid state drive täcker många aspekter av SSD-hårddiskar, inklusive hur man konfigurerar dem för att maximera deras livslängd, t.ex. med TRIM.

## Systemtjänster

Det här avsnittet rör bakgrundstjänster (daemons).

### Filindexering och sökning

De flesta distributioner har kommandot locate tillgängligt för att snabbt kunna söka efter filer. Arch Linux tillhandahåller flera alternativ, se locate för detaljer.

Skrivbords-sökmotorer tillhandahåller en liknande tjänst, men är bättre integrerade i skrivbordsmiljöer.

### Lokal e-postleverans

En standardkonfiguration ger inget sätt att synkronisera e-post. En lista över e-postleveransagenter finns i artikeln E-postserver.

### Utskrifter

CUPS är ett standardbaserat utskriftssystem med öppen källkod utvecklat av OpenPrinting för Linux. Se Category:Printers for skrivarspecifika artiklar.

## Utseende

Det här avsnittet innehåller vanligt eftersökta justeringar för att ge en estetiskt tilltalande Arch-upplevelse. Se Category:Eye candy för mer information.

### Typsnitt (Fonts)

Du kan vilja installera en uppsättning TrueType-typsnitt, eftersom endast icke-skalbara bitmappstypsnitt ingår i ett grundläggande Arch-system. Det finns flera allmänna fontfamiljer som ger stor Unicode-täckning och till och med metrisk kompatibilitet med typsnitt från andra operativsystem.

Mängder av information i ämnet finns i artiklarna Typsnitt och Typsnittskonfiguration.

Om du tillbringar en betydande mängd tid med att arbeta i den virtuella konsolen (dvs. utanför en X-server), kan du vilja byta konsoltypsnitt för att förbättra läsbarheten; se Linux-konsol#Typsnitt.

### GTK- och Qt-teman

En stor del av applikationerna med ett grafiskt gränssnitt för Linux-system är baserade på verktygssatsen GTK eller Qt. Se dessa artiklar samt Enhetligt utseende för Qt- och GTK-applikationer för idéer om hur du kan förbättra utseendet på dina installerade program och anpassa det efter din smak.

## Konsolförbättringar

Det här avsnittet gäller små modifieringar som förbättrar konsolprogrammens praktiska användbarhet. Se Category:Command-line shells för mer information.

### Förbättrad tab-komplettering

Det rekommenderas att du direkt konfigurerar utökad tab-komplettering enligt instruktionerna i artikeln för ditt valda shell.

### Alias

Att skapa ett alias för ett kommando, eller en grupp av dem, är ett sätt att spara tid när du använder konsolen. Detta är särskilt användbart för repetitiva uppgifter som inte kräver stora ändringar av sina parametrar mellan körningarna. Vanliga tidsbesparande alias finns i Bash#Aliases, vilka enkelt kan portas till zsh också.

### Alternativa skal

Bash är det skal (shell) som installeras som standard i ett Arch-system. Installationsmediet använder dock zsh med tilläggspaketet grml-zsh-config. Se Kommandoradsskal#Lista över skal för fler alternativ.

### Bash-tillägg

En lista över diverse Bash-inställningar, historiksökning och Readline-makron finns i Bash#Tips och trix.

### Färgad utmatning

Detta avsnitt täcks i Färgad utmatning i konsolen.

### Komprimerade filer

Komprimerade filer, eller arkiv, påträffas ofta i ett GNU/Linux-system. Tar är ett av de mest använda arkiveringsverktygen, och användare bör vara bekanta med dess syntax (Arch Linux-paket är exempelvis helt enkelt zstd-komprimerade tar-arkiv). Se Arkivering och komprimering.

### Konsolprompten

Konsolprompten (`PS1`) kan anpassas i stor utsträckning. Se Bash/Anpassning av prompten eller Zsh#Prompts om du använder Bash respektive Zsh.

### Emacs-skal

Emacs är känt för att innehålla funktioner långt utöver vanlig textredigering, där en av dessa är att fungera som en komplett ersättare för skalet. Konsultera Emacs#Problem med färgad utmatning för en lösning gällande konstiga tecken som kan uppstå när färgad utmatning aktiveras.

### Musstöd

Att använda en mus i konsolen för kopiera-klistra-operationer kan föredras framför GNU Screens traditionella kopieringsläge. Se General purpose mouse för omfattande instruktioner. Observera att du redan kan göra detta i terminalemulatorer med urklippshanteraren.

### Sessionshantering

Genom att använda terminalmultiplexorer som tmux eller GNU Screen kan program köras under sessioner bestående av flikar och paneler som kan kopplas loss (detach) när som helst. Så när användaren antingen stänger terminalemulatorn, avslutar X eller loggar ut, kommer programmen som är associerade med sessionen att fortsätta köras i bakgrunden så länge terminalmultiplexorns server är aktiv. För att interagera med programmen igen krävs bara att man återansluter (reattach) till sessionen.

Category:

- System administration (Svenska)

General recommendations (Svenska)
Add topic