!             lemmes.ca
Català
! Version 1 : 2017/04/04
!
!This file is part of COLLATINUS.
!COLLATINUS is free software; you can redistribute it and/or modify
!it under the terms of the GNU General Public License as published by
!the Free Software Foundation; either version 2 of the License, or
!(at your option) any later version.
!
!COLLATINUS is distributed in the hope that it will be useful,
!but WITHOUT ANY WARRANTY; without even the implied warranty of
!MERCHANTABILITY or FITNESS FOR A PARTICULAR PURPOSE.  See the
!GNU General Public License for more details.
!
!You should have received a copy of the GNU General Public License
!along with COLLATINUS; if not, write to the Free Software
!Foundation, Inc., 59 Temple Place, Suite 3inv, Boston, MA  02111-1307  USA
! (c) © Yves Ouvrard, 2011 - 2016
!
a:+ Abl. : a partir de, amb un verb passiu = per
abacus:àbac (tauler de comptar); tauler (de joc)
abalieno:1.  allunyar, apartar  2. alliberar de, privar de
abdico:negar, renegar, refusar, renunciar a
abdo:allunyar de, apartar, amagar  (abditus, a, um : amagat, ocult, secret)
abdomen:ventre, golafreria, gola
Abducillus:Abducil
abduco:emportar-se, retirar, apartar, separar
abeo:anar-se'n, allunyar-se, marxar
aberro:extraviar-se, desviar-se, equivocar-se, errar
abhinc:d'aquí, a partir de'ara; prep. (+ac. o abl.)
abhorrens:+abl. = estrany, inoportú, inconciliable, incompatible
abhorreo:allunyar-se amb horror, refusar, ser incompatible
abicio:llançar, abandonar, abatre
abies:avet, fusta d'avet
abigo:allunyar, robar, expulsar, avortar
abitus:partença, marxa, sortida, eixida
abjicio:llançar, abandonar, abatre
abjuro:negar amb un jurament
ablego:alllunyar, enviar lluny, tenir allunyat
abluo:rentar, purificar
abnego:refusar categòricament, negar
abnuo:fer que no (amb un senyal), negar, refusar, rebutjar
aboleo:destruir, suprimir, esvair
abolitio:suppressió, abolició
Aborigines:primers habitants d'una terra, aborígenes
aborior:morir, apagar-se, avortar
Abraham:Abraham
abripio:emportar-se, arrabassar, robar, furtar
abrogo:anul·lar, suprimir, treure, menysprear
abrumpo:trencar, rompre, esquinçar, tallar, apartar
abruptum:les parts trencades (in abruptum : dins l'abisme)
abscedo:allunyar-se, anar-se'n, se apartar-se, abandonar, renunciar
abscido:amputar, tallar; separar; suprimir
abscindo:esquinçar, arrencar, tallar; separar
abscondo:amagar, ocultar; cobrir; perdre de vista, dissimular
absens:absent
absentia:absència, manca
absida:1 - arc, volta. - 2 - curs d'un planeta. - 3 - cor (d'una església), absis.
absidatus:arquejat, voltat
absilio:fugir saltant, fugir, allunyar-se saltant.
absimilis:diferent
absis:1 - volta, arc. - 2 - absis. - 3 - plat buit. - 4 - òrbita (d'una planeta)
absisto:allunyar-se, retirar-se; renunciar a, deixar de, cessar
absolutio:1.abandonament  2.  acabament, perfecció  3.  exactitud
absolvo:deslligar; alliberar, deixar lliure; pagar; absoldre; acabar, enllestir
absonus:dissonant, discordant, incompatible
absque:sense, lluny de, llevat de, excepte
absterreo:espantar, allunyar, dissuadir, apartar
abstineo:1.  tenir allunyat de, apartar, privar 2. abstenir-se de, privar-se de, renunciar a (+abl., gen. o ab)
abstraho:separar, apartar, allunyar de, arrencar; distreure
abstrudo:ficar, sostreure de la vistar, amagar, dissimular
absumo:consumir, exhaurir, gastar; dissipar, malgastar; destruir, exterminar
absum:ser absent, ser lluny; ser distant, distar; ser lliure; faltar, mancar
absurde:absurdament, inapropiadament, sense motiu
absurdus:1 - discordant, desagradable. - 2 - sense sentit, ridícul, absurd. - 3 -  extravagant, estrany. - 4 - incapaç, inútil
abundans:abundant
abundanter:abundantment
abundantia:abundància, riquesa, sobreabundància
abunde:en abundància
abundo:vessar-se, desbordar-se, brollar; tenir en abundància, estar ben proveït de; ser ric
abutor:consumir totalment, esgotar (+ac.); gaudir de, utilitzar (+ab.); abusar de, aprofitar-se de (+abl.)
Acastus:Acast (rei de Tessàlia)
Acca:Aca
accedo:1.  acostar-se, apropar-se, anar a trobar; arribar, afegir-se; participar; assemblar-se
accendo:encendre, fer cremar; inflamar, incitar, atiar, despertar
acceptus:benvingut, estimat, ben acollit, agradable
accerso:fer venir, cridar
accessus:arribada, aproximació; entrada, accés; atac
accido:caure, llançar-se; arribar, esdevenir-se, passar, escaure
accingo:cenyir, ajustar, proveir; preparar-se
accio:fer venir, cridar, enviar (accitus, a, um : importat, d'origen estranger)
accipio:prendre, rebre, acceptar, acollir, admetre, aprendre, agafar (acceptus, a, um : ben acollit, agradable)
accipiter:esparver, falcó, ocell de presa
accitus:crida, reclamació
acclamatio:crits, cridòria, aclamació
acclamo:cridar, exclamar, proclamar, declarar; aclamar, protestar
acclinis:recolzat; propens
Acco:Acó
accola:veí
accolo:viure vora, ser veí de
accommodo:a), preparar; animum : aplicar-se, disposar-se; atribuir, atorgar
accommodus:apropriat, convenient, adient
accubo:jeure, estar gitat, estar entaulat; estendre's, estar adossat + dat
accumbo:ajure's, gitar-se; entaular-se
accurate:amb cura, amb sol·licitud
accuratus:fet amb cura, acurat, refinat
accurro:acudir, córrer; acostar-se; presentar-se; atacar
accursus:cursa, socors; atac, càrrega
accusatio:acusació (contra + ac.), discurs d'acusació
accusator:acusador, demandant; delator
accuso:acusar; blasmar, censurar
acer:1 - agut, punxant, punyent, penetrant, dur, violent.  2 - penetrant, subtil, fi, viu.  3 - actiu, ferotge, vigorós, enèrgic, ardent. 4 - irritable, irascible, fogós, severe, cruel, terrible.
acerbitas:aspror, amargor, duresa, severitat
acerbus:aspre, agre; prematur, verd; dur, amarg, cruel
acernus:d'erable
Acerronia:Acerrònia
acervatim:a munts, a piles;  profusament; a grans trets, en gros
acervus:munt, amuntegament, pila; massa
Acestes:Acestes
acetum:vinagre, mordacitat, agudesa
Achaia:Acaia
Acheron:Aqueront, riu dels inferns
Achillas:Aquil-las
Achilles:Aquil·les
Achivus:grec ; Achiuus, i, m. : grec, aqueu
acia:fil de cosir
acidus:agre, àcid; aspre, amarg
acies:punta, tall, espasa; penetració, agudesa; mirada, resplendor; línia de combat, rengle, formació; batalla, combat
ac:i, i també
aconitum:aconit (herba verinosa)
acquiesco:reposar, descansar, dormir; calmar-se; confiar (+dat.: en)
acquiro:afegir, augmentar; obtenir, adquirir, aconseguir
acriter:irritantment, vivament; agudament; enèrgicament; aferrissadament; durament, asprament
Actiacus:d'Acci
actio:1. acció, activitat, acte 2. procés judicial  3. actuació (d'un magistrat), procediment 4. discurs, acció oratòria
actito:repetir; pledejar sovint; representar sovint
actor:1. conductor, guia  2. autor  3. agent, realitzador  4. actor  5. orador, advocat, defensor o acusador
actuarius:taquígraf, escrivà, secretari
actum:acte, acció; gesta; decret; acta oficial, diari oficial, memòria, informe
actus:impuls, moviment; actus (mesura de longitud: cent peus), mesura; acció oratòria, representació teatral; acció, acte
actutum:tot seguit, immediatament
aculeus:fibló, punxa; pulla; fibló, agulló, esperó
acumen:punta, cim, fibló; agudesa, penetració, subtilesa
acus:agulla
acutus:punxegut, esmolat, agut; punyent; penetrant, fi
adaequo:igualar, anivellar, equiparar; aconseguir
Adam:Adam
adamo:enamorar-se de, estimar, aspirar a
adapto:adaptar, ajustar
ad:cap a, fins a, prop de
adcelero:apressar-se, accelerar, avançar
adclivis:que fa pujada, pendent, rost
adcresco:anar creixent, créixer;  afegir-se
addecet:convé, escau
addico:atorgar; declarar; ésser favorable
addisco:adquirir nous coneixements, aprendre
addo:afegir
adduco:1. portar cap a si, estirar 2.  portar, menar, conduir
adductus:comprimit ; sever
ademptio:privació, sostracció
adeo:tant ; adeo... ut + subj : tant ... que
adeps:greix
adequito:cavalcar
adfatim:prou i massa, abundamment
adfatus:mot, expressió; conversa
adfectio:1.  estat, disposició  2.  reacció, actitud  3.  sentiment, afecte
adfecto:emprendre, intentar, intentar de guanyar, esforçar-se per, aspirar a, agafar
adfectus:proveït;  disposat;  afeblit
adfero:portar
adficio:proveir, dotar, afectar
adfigo:subjectar, fixar
adfingo:1.  aplicar, afegir 2.  atribuir, imputar
adfinitas:afinitat, parentiu
adfirmatio:confirmació, seguretat
adfirmo:1.  confirmar, enfortir  2.  assegurar, prometre
adflatus:buf, inspiració
adflecto:moure, influir
adflicto:colpejar, danyar, maltractar
adfligo:llençar contra, tirar a terra, batre (adflictus, a, um : decaigut, abatut, afligit)
adflo:bufar, llençar l'alè sobre
adfluo:córrer, afluir; sobreeixir, abundar
adformido:tenir por
adfor:parlar a, adreçar-se a
adfrico:fregar, friccionar
adfundo:vessar, escampar
Adgandestrius:Adgandestri (cap dels cats, poble de la Germània)
adgero:portar, aportar; amuntegar, acumular
adgestus:transport
adgnosco:reconèixer
adgredior:avançar, apropar-se, assaltar, atacar
adgrego:ajuntar, associar
adguberno:governar
adhaereo:estar aferrat
adhaeresco:unir-se, enganxar-se
Adherbal:Adhèrbal (fill de Micipsa, rei dels númides)
adhibeo:1.  aplicar, prestar, aplicar, presentar  2.  admetre, afegir   3.  emprar, recórrer a  4.  fer acudir, convocar, convidar, designar, nomenar, tractar.
adhortor:exhortar, incitar, encoratjar
adhuc:fins ara, fins a aquest punt, encara ara
adicio:afegir; disparar
adigo:1.  empènyer, menar  2.  emmenar, forçar 3.  lligar, vincular
adimo:prendre, llevar, arrabassar, suprimir, impedir.
adipiscor:atènyer, obtenir
aditus:accés
adjaceo:jeure a la vora
adjectio:afegiment, augment
adjicio:1.  llençar  2.  afegir
adjudico:concedir, atribuir, adjudicar
adjumentum:ajuda, socors, assistència
adjunctio:apropament, unió, afinitat
adjungo:1.  unir, ajuntar 2.  afegir, annexar  3.  associar, relacionar
adjuro:afirmar amb jurament, jurar.
adjuto:ajudar
adjutor:ajudant, auxiliar, adjunt
adjutorium:ajut, col·laboració
adjutrix:ajudant, afavoridora
adjuvo:ajudar, socórrer
adlabor:lliscar
adlapsus:lliscada, atansament
adlevo:aixecar, alleujar, mitigar
adligo:lligar, subjectar
adlino:estendre sobre
adloquium:enraonament, conversa, xerrada, exhortació
adloquor:parlar a, arengar a, exhortar
adluo:mullar, banyar
adminiculum:suport
administratio:acompliment;  administració, execució, gestió, direcció
administro:governar, administrar, ajudar
admirabilis:meravellós, admirable
admirandus:digne d'admiració, admirable
admiratio:admiració, respecte
admirator:admirador
admiror:sorprendre's, admirar-se
admisceo:mesclar, barrejar, ajuntar
admitto:1. deixar entrar  2. donar accés, admetre, permetre
admodum:del tot, en gran mesura
admolior:maldar;  esforçar-se
admoneo:1. fer recordar 2. advertir, avisar 3.  amonestar 4.  recomanar
admonitus:evocació;  consell, advertiment
admoveo:1. posar prop, emmenar, acostar; emprar, fer apropar  2.  avançar, acostar, situar
admurmuratio:rumor
adnecto:unir, vincular
adnitor:recolçar-se, esforçar-se
adno:nedar cap a, anar nedant
adnoto:anotar, observar, indicar
adnuntio:anunciar
adnuo:fer senyals (especialment d'aprovació) amb el cap, consentir, assentir
adnuto:fer senyals (especialment d'aprovació) amb el cap
adoleo:fer cremar
adolescens:adolescent, jove
adolesco:créixer, fer-se gran
Adoneus:Adonis
adoptio:adopció
adoptivus:adoptiu
adopto:adoptar, prendre, escollir
adoratio:veneració, adoració
adoreus:de blat
adorior:atacar
adorno:disposar, embellir
adoro:adorar, implorar
adpendix:apèndix; aditament, suplement
adpeto:sortir a l'encontre, intentar agafar, desitjar, atacar, abordar, atreure's
adprecor:pregar, invocar
adprimo:estrènyer, prémer
adprono:inclinar endavant, abaixar
adpugno:escometre, atacar
adpulsus:1.  abordatge, accés, arribada, acostament
Adrana:Adrana (riu de la Germània)
adrepo:esmunyir-se
adrideo:riure, somriure, plaure
adrigo:posar dret, dreçar;  animar, excitar
adripio:agafar, apoderar-se de
adroganter:amb arrogància
adrogantia:arrogància, presumpció, insolència, altivesa; pertinàcia, obstinació
adrogo:atribuir-se, apropiar-se
adscribo:escriure a més a més, afegir (en un text)
adsectatio:acompanyament, suport, estudi.
adsectator:seguidor, partidari, company, deixeble, pretendent.
adsector:. - seguir continuament, ésser seguidor
adsensio:adhesió, assentiment
adsensus:assentiment, adhesió, aprovació
adsentio:estar d'acord
adsentior:estar d'acord
adsentor:aprovar continuament, assentir, afalagar, lloar
adsequor:1.  anar al darrere, encalçar  2.  arribar a, aconseguir
adservo:guardar, protegir
adseveratio:asseveració, afirmació seriosa
adsevero:parlar seriosament, afirmar, assegurar
adsideo:seure a la vora, acampar prop de, assistir, assessorar, assetjar
adsidue:assíduament, constantment, incessantment
adsiduitas:assiduïtat, presència constant, freqüentació, constància, tenacitat
adsiduo:constantment
adsiduus:assidu
adsigno:assignar, distribuir, adjudicar, imputar, confiar
adsimilo:reproduir, fingir
adsisto:situar-se prop de, resistir, aturar-se, defensar
adsoleo:acostumar (ut adsolet : com de costum)
adsono:ressonar, respondre (a una veu)
adsto:estar dret davant, romandre
adstrepo:ressonar, cridar
adstringo:lligar estretament, estrènyer, comprimir (adstrictus, a, um : lligat, estricte, dens, compacte)
adstupeo:sorprendre's (dat.)
adsuesco:acostumar-se, avesar-se
adsuetudo:costum
adsulto:venir saltant, saltar damunt, assaltar
adsultus:escomesa, atac
adsum:ésser present, assistir, ajudar
adsumo:prendre, agafar, sumar
adsurgo:aixecar-se, elevar-se, posar-se dret
adtendo:estendre, fixar-se bé
adtexo:teixir, enllaçar
adtingo:tocar, atènyer, referir-se a
adtollo:aixecar, alçar, elevar
adtraho:arrossegar, estirar amb força, atreure
adtrecto:tocar, manejar
adtribuo:atribuir
adulatio:carícia, afalac, reverència
adulator:afalagador, adulador
adulescens:jove, adolescent
adulescentia:joventut, adolescència
adulescentulus:jovenet, molt jove
adulo:afalagar, adular
adulor:afalagar, adular
adulter:adúlter
adulterinus:impur, adulterat, falsificat, llicenciós, adúlter
adulterium:adulteri
adultus:adult
adumbro:ombrejar
aduncus:corb, corbat, ganxut
adurgeo:apressar, perseguir
aduro:cremar superficialment
adusque:fins a (+ ac); completament
adveho:transportar
advena:estranger
advenio:arribar
adventicius:estranger
advento:apropar-se, arribar
adventor:client, visitant
adventus:arribada, vinguda
adversarius:enemic, rival
adversor:oposar-se
adversus2:enfront de
adversus:oposat ; aduersae res : adversitats, desgràcies
adverto:girar, posar atenció ; - animum : parar esment
advesperasco:(impersonal) es fa fosc, es fa vespre
advocatus:assitent, conseller legal, advocat, defensor
advoco:convocar, cridar
advolo:apropar-se volant, precipitar-se
advolvo:fer rodar, se aduoluere o aduoluii : prostrar-se
advorsus:oposat (+ ac. : enfront de)
adytum:santuari
Aebutia:Ebúcia
Aebutius:Ebuci (nom d'home)
aedes:casa, temple
aedificium:edifici
aedifico:construir, edificar
aedilis:edil
aedilitas:edilitat, funció dels edils
aedituus:curador, guardià d'un temple
Aegaeus:d'Egeu
Aegates:les Egates (illes de la costa de Sicília)
Aegeates:egeata, d'Ègae (a Eòlia)
aeger:malalt (aegrum, i, n. : malaltia)
Aegeum:mar Egeu
aegre:penosament, difícilment, de mal grat
aegritudo:malaltia, angoixa
aegroto:estar malalt
aegrotus:malalt, sofrent
Aegyptius:egipci
Aegyptus:Egipte
Aelia:Èlia
Aelius:Eli
Aemilia:Emília
Aemilianus:Emilià
Aemilius:Emili
aemulatio:desig d'emular, rivalitat, gelosia
aemulor:imitar, emular
aemulus:seguidor, èmul, rival
Aeneas:Eneas
aeneus:de coure, de bronze
aenus:de coure
Aeolia:Eòlia
aequabilis:igualable, estable
aequalis:igual en edat, de la mateixa condició
aequalitas:igualtat, exactitud
aequaliter:amb igualtat
aeque:igualment
aequinoctialis:equinoccial
aequinoctium:equinocci
aequiparatio:comparació
aequipero:igualar, comparar (rem ad rem : una cosa amb una altra)
aequitas:igualtat
aequo:anivellar, aplanar, igualar
aequoreus:marí, del mar
aequor:superfície plana, superfície del mar, mar
aequus:igual, equiparable (aequum est : convé) (ex aequo : del mateix nivell)
aer:aire
aerarium:tresor públic, erari
aeratus:cobert de bronze
aereus:de bronze, de coure
aerius:aeri
aerumna:tasca, treball, tribulació
aerumnosus:dissortat, turmentós
Aesapus:Esap (riu)
aes:bronze ; moneda de coure o de bronze = as ; diners. (aes alienum : deutes)
Aesculapius:Esculapi (déu de la medecina)
Aesernia:Esèrnia (ciutat del Samni)
Aeserninus:eserní, d'Esèrnia
Aesonius:d'Eson
Aesopus:Isop (fabulista grec)
aestas:estiu
aestifer:calorós
aestimatio:avaluació, estimació, valor, preu
aestimo:preuar, apreciar, jutjar, pensar, estimar
aestiva:pl. campament d'estiu
aestivus:de l'estiu, estival
aestuarium:estuari, llacuna, aiguamoll
aestumo:preuar, apreciar, jutjar, pensar, estimar
aestuo:bullir
aestuosus:calorós
aestus:calor, ardor, maregassa, agitació
aetas:1. anys de la vida 2.  edat  3.  joventut  4.  temps, època
aetatula:edat tendra, infantesa
aeternitas:eternitat
aeternus:etern
aether:cel
aetherius:celest
Aethiopia:Etiòpia
Aethiops:etíop
aethra:resplendor, brillantor (dels estels)
Aetna:Etna (volcà de Sicília)
Aetolia:Etòlia
aevum:època, eternitat, edat
affectatio:afectació, anhel
affinis:1. limítrof, veí  2.  propens a  3.  associat, parent
afflictus:abatut, afligit, decaigut
Afrania:Afrània (nom de dona)
Afranius:Afrani
Africa:Àfrica
Africanus:africà
africum:garbí (vent del sud-oest)
Africus:africà ; nom nt. : garbí (vent del sud-oest)
Agamemnon:Agamèmnon (cap dels grecs a la guerra de Troia)
agaso:palafrener, cavallerís
agedum:vinga, apa, d'acord
Agerinus:Agerí
ager:territori, contrada, camp
age:vinga!
agger:material de construcció, terraplè, terrassa, marge
aggero2:amuntegar, acumular;  aixecar, construir
agilis:lleuger, ràpid, àgil
agino:bellugar-se, remoure's
agitatio:activitat, agitació, moviment
agitator:conductor
agito:1. moure 2.  posar en moviment 3. bellugar, agitar, pertorbar, excitar  4. ocupar-se de, emprendre
agmen:exèrcit en marxa, formació
agna:ovella jove, anyella
agnellus:anyell petit
agninus:d'anyell
agnitio:coneixement, reconeixement
agnosco:reconèixer, comprendre
agnus:anyell
ago:1.  tirar endavant, fer anar, conduir, venir, guiar    2. fer, actuar, tractar, negociar
agon:lluita, competició. ac. s. agona
agrarius:agrari, del camp
agrestis:propi del camp, agrest, camperol, rústic, rude, inculte
agricola:conreador del camp, pagès, agricultor
Agrippa:Agripa
Agrippina:Agripina
aha:ah!
aheneus:de bronze, de coure
ahenus:de bronze, de coure
aio:afirmar; ait : diu
akoinoetoi:sense sentit comú
ala:ala, flanc (d'un exèrcit)
alacer:lleuger, viu
alacritas:vivesa, ardor, abrivament
alapa:donar una bufetada
alarius:auxiliar, de la cavalleria auxiliar
Alba:Alba
Albanus:Albà, d'Alba
albeo:ésser blanc
albico:tenir un color blanquinós
Albinus:Albí
Albis:Albis o Elba (riu de la Germània)
albor:blanc (de l'ou)
albulus:blanc
Albunea:Albúnea (font prop de Tíbur)
albus:blanc
alces:ant
Alcestis:Alcestis (esposa d'Admet que va acceptar baixar als inferns en comptes del seu marit)
Alcibiades:Alcibíades
alea:joc de daus, joc, atzar
aleatorius:del joc
aleator:jugador
aleo:jugador
ales:adj. : alat;  subst. :  ocell, auguri;  (poétique) au
Alexander:Alexandre
Alexandrea:Alexandria
Alexandria:Alexandria
Alexandrinus:alexandrí, d'Alexandria
alga:alga
algeo:tenir fred
algor:fred
alias:d'una altra manera, en un altre moment
alibi:en un altre lloc
alica:espelta
alienatio:cessió, allunyament, separació
alienigena:nascut en un altre país, estranger
alieno:alienar;  allunyar, transformar (alienatus,a, um : hostil, enemic)
alienus:1. d'un altre, estranger  2.  allunyat, inadequat, desfavorable
aliger:que té ales, alat
alimentum:aliments
alimonia:alimentació, nodriment
alioqui:altrament
alioquin:nogensmenys
alipilus:depilatori d'aixelles
aliptes:massatgista, entrenador
aliquamdiu:durant algun temps
aliquam:multum : una gran quantitat, força, bastant
aliquando:algun dia, alguna vegada
aliquantisper:durant algun temps
aliquanto:bastant, un poc
aliquantum:una quantitat considerable, una bona part
aliquantus:bastant gran, considerable
aliqui:algun
aliquis:1. pron. algú, alguna persona, qualcú 2. adj. algun, un o altre, qualque
aliquo:a algun lloc, vers a alguna part
aliquot:alguns, un cert nombre
aliquotiens:alguna vegada
Aliso:Alisó (fortalesa)
aliter:d'una altra manera
alius:altre, un altre
allium:all
Allobroges:els al·lòbroges (poble gal)
allocutio:al·locució, parlament
alludo:divertir-se, joguinejar
alluvies:avinguda d'aigua, desbordament
almus:vivificador, nutrici;  benèfic, maternal
alnus:vern
alo:1. nodrir, alimentar  2. fer crèixer  3. donar suport
Alpes:els Alps
Alpinus:dels Alps
altar:altar, ara
altare:altar, ara
alte:alt, enlaire
altercatio:baralla, disputa
altercor:1.  disputar  2.  barallar-se   3.  altercar
alterno:fluctuar, alternar
alternus:alternatiu, altern, mutu
alter:un altre (de dos)
alteruter:un dels dos, l'un o l'altre
altitudo:altura, alçària
altrinsecus:de l'altre costat, dels dos costats
altrix:nodrissa, dida
altrorsus:de l'altra banda
altum:alta mar, altura
altus:alt, profund, gran
alumentum:aliments
alumnus:criat, pujat, educat
alveus:gaveta, llit d'un riu
alvus:ventre, panxa, intestins
amabilis:digne d'ésser amat
amans:amant
amanter:amigablement, afectuosament
Amanus:l'Amà (muntanya situada entre Síria i Cilícia)
amaritudo:amargor, aspror
amarus:agre
amator:enamorat, amant, llibertí
amatorius:de l'amor
ambages:marrada, ambigüitat
Ambarri:els ambarres (regió lionesa)
ambedo:menjar
ambigo:disputar
ambigue:d'una manera ambigua
ambiguus:incert, variable, indecís, ambigu
ambio:donar voltes entorn, anar al voltant, sol·licitar
Ambiorix:Ambíorix
ambitio:1.  sol·licitació de vots 2.  ambició  3. pompa, ostentació
ambitiose:afalagadorament, ambiciosament
ambitiosus:pretenciós, afalagador (ambitiosus, i, m. : desitjós de glòria)
ambitus:suborn, moviment circular, volta, contorn
Ambrones:els ambrons (poble d'origen gal)
ambrosia:ambrosia (aliment dels déus)
ambulator:venedor ambulant
ambulo:caminar, anar, marxar
amburo:cremar a l'entorn, socarrar
amens:foll, boig, dement
amentia:follia, bogeria, demència
Amerinus:d'Amèria (ciutat d'Umbria)  Amerina, orum, n. : espècie de fruit)
amica:amiga, estimada
amicio:vestir, cobrir
amicitia:1.  amistat, afinitat  2. cercle d'amics; en plur. els amics  3.  amistat política, aliança, pau, concòrdia
amictus:cobertor, mantell, abillament
amiculum:mantell, capa
amicus2:amic (adj.)
amicus:amic (nom)
Amisia:Amísia (riu de la Germània)
amita:germana del pare, tia paterna
amitto:perdre
amnicus:de riu
amnis:riu, corrent
amo:amar, estimar, tenir amor a
amoenitas:delícia, bellesa, amenitat
amoenus:agradable, deliciós, amè
amolior:apartar, allunyar
amolitus:apartat, allunyat
amomum:amom (planta aromàtica), perfum d'amom
amor:amor
amoveo:allunyar, apartar
Amphion:Amfíon
amphistomus:amb dues entrades
amphitheatrum:amfiteatre
amphora:àmfora
amplecto:abraçar
amplector:1.  abraçar, envoltar  2.  agafar  3.  aprofitar  4.  afavorir a  5.  acollir de bon grat
ample:generosament, esplèndidament
amplexus:abraçada, carícia, estreta
amplifico:engrandir, acréixer, augmentar
amplio:augmentar, engrandir
ampliter:generosament
amplitudo:grandària, extensió
amplus:gran, important
amputo:tallar, amputar
Amulius:Amuli
anagnostes:esclau lector
anas:ànec
anceps:1.  de dos caps  2. doble 3. dubtós, ambigu, indecís
Anchisiades:fill d'Anquises (Eneas)
anchora:àncora
ancile:escut oval (caigut del cel sota el regnat de Numa : el rei, per evitar que fos furtat, en feu fabricar onze més d'iguals, tots els quals eren servats pels sacerdots salis)
ancillariolus:conquistador de criades
ancillaris:propi d'esclaves, servil
ancilla:serventa, esclava
ancillula:serventa jove
ancora:àncora
Ancus:Ancus
Andes:els andes (poble gal de l'actual Anjou)
Andocumborius:Andocumbori
Androclus:Androcle
Androgeus:Androgèu (fill de Minos)
androgynes:androgin, hermafrodita
Andromeda:Andròmeda
an:és que? ; an... an..., si... o bé
angelus:àngel
angiportus:pas estret, carreró
ango:estrènyer, estrangular, estar angoixat, neguitejar
angor:angoixa, opressió, turment
Angrivarii:els angrivaris (poble germànic)
anguis:serp
angulus:angle, racó
angustiae:congost, gorja;  escassetat;  situació crítica
angustus:estret, exigu
anhelitus:esbufec, bleix ; respiració ; alè
anhelo:esbufegar
anhelus:anhelós, fatigat
Anicetus:Anicet
anicula:vella petita
anima:cor, ànima
animadversio:cura, atenció, esment
animadverto:1. parar atenció, parar esment  2.  reconèixer, adonar-se de, observar  3.  blasmar, criticar, censurar, castigar, prendre mesures contra, punir
animadvorto:1. parar atenció, parar esment  2.  reconèixer, adonar-se de, observar  3.  blasmar, criticar, censurar, castigar, prendre mesures contra, punir
animal:ésser viu, animal
animalis:animat, vital
animator:que dóna vida, animador
animo:animar, donar vida
animosus:coratjós, valent, animós
animus:cor, temperament, ànim, esperit
Anio:l'Aniè (afluent del Tíber)
aniticula:ànec
Anna:Anna
Annaeus:Anneu
annales:pl. annals
Annia:Ànnia
Annibal:Anníbal
annitor:1. recolzar-se  2.  esforçar-se, maldar
Annius:Anni (nom d'home)
annona:provisió de blat
annon:o no ?
annosus:carregat d'anys
annulus:anell
annuo:fer senyals (especialment d'aprovació) amb el cap, consentir, assentir
annus:any
annuus:de l'any, anyal
ansa:ansa, nansa ; ocasió
anser:oca
antarcticus:antàrtic
antea:abans
anteambulo:precursor, lacai
antecedo:anar davant, precedir
ante:davant de, abans de ; adv. davant, abans
anteeo:1 - anar davant, marxar davant, precedir. - 2 - sobrepassar, avantatjar. - 3 - avançar, prevenir. - 4 - prevenir, pressentir.
antefero:portar davant, avançar-se, preferir
antefixus:clavat
antehabeo:preferir
antehac:abans d'ara, fins ara
Anteius:Anteu (nom d'home)
antelucanus:anterior al dia, matiner
antelucio:abans del dia
antemna:antena, verga, vela
antependulus:que penja per davant
antepono:posar davant, preferir a (+ dat.)
antequam:abans que, abans de
antevenio:venir abans, arribar primer
Antias:d'Anci
antideo:+ Dat. : sobrepassar
antidotum:antídot, contraverí
Antiochenses:els antioquens, els habitants d'Antioquia
Antiochenus:d'Antíoc
Antiochia:Antioquia
Antiochus:Antioc
Antiope:Antíope
antiquitas:temps antic, antiguitat;  vellesa
antiquitus:des de l'antiguitat, antigament
antiquo:votar contra, suprimir
antiquus:antic, vell
antistes:sacerdot o sacerdotessa principal, mestre
antisto:ultrapassar
Antius:Anci
Antonius:Antoni
antrum:antre, gruta, balma
Antyllius:Antil·li
anulus:anell, rínxol
anus:dona vella
anxius:1.ansiós, inquiet, turmentat  2.  vigilant  3.  penós
Aonius:aoni, d'Aònia (nom mític de Beòcia)
aorgesias:mot grec : paciència
Ap:abreviatura de Api
apage:via!, aparta! : + Ac.; absolu : fora d'aquí,  apage sis : què dius ara!
Apenninus:l'Apenní, els Apennins
aperio:obrir, posar al descobert (apertus, a, um : 1 - descobert, obert; accessible, lliure. - 2 - manifest, évident; públic. - 3 - clar, intel·ligible. - 4 - franc, obert, lleial.)
aper:senglar
aperte:obertament
apex:àpex, punta, cima
Apion:Apió
apis:abella
apoculo:desaparèixer
Apollo:Apol·lo
Apollonidenses:les habitants d'Apol·lònia
Aponius:Aponi (nom d'home)
apparatus:preparatiu, ostentació, organització, equipament, abillaments, aparells, estris
appareo:1.  ésser visible, aparent (apparet = és evident) 2.  servir
apparo:preparar, estar disposat a
appellatio:apel·lació, recurs, denominació, nom
appellito:anomenar sovint
appello2:anomenar
appello:conduir, dirigir
Appenninus:l'Apenní, els Apennins
appetens:+ gen. àvid, avariciós
Appianus:Apià
Appius:Api
applaudo:picar contra, aplaudir
applicatio:inclinació, interès, vincle
applico:aplicar, adossar, dirigir, associar
appono:posar al costat, posar damunt
apprehendo:agafar, prendre
approbo:aprovar
appropinquo:apropar-se
Appuleia:Apuleia
Appuleius:Apuleu
Apr:d'abril
apricus:assolellat, exposat al sol
Apronius:Aproni
apto:adapter, attacher - preparar, disposar
aptus:lligat, apte
apud:prop de, a casa de
Apuleius:Apuleu
Apulia:Apúlia
Apulus:apuli, d'Apúlia (Apuli, orum, m.  : les Apuliens)
aqua:aigua
aquaeductus:aqüeducte
aquila:àguila
Aquileia:Aquileia (ciutat d'Ístria)
aquilifer:aquilífer (portaestendard de la legió)
Aquilius:Aquili
aquilo:aquiló, vent del nord, nord
aquilus:bru
Aquinum:Aquí (ciutat del Laci)
Aquitania:Aquitània
Aquitanus:l'aquità
aquosus:aigualós, humid
ara:altar, ara
aranea:aranya, teranyina
araneus:d'aranya
Arar:Àrar o Saona (riu de la Gàl·lia)
arator:llaurador, agricultor
aratrum:arada
Arausio:Arausi (ciutat de la Gàl·lia Narbonense, avui Orange)
arbiter:testimoni, àrbitre
arbitrarius:arbitrari, voluntari
arbitratus:arbitri, poder, decisió
arbitrium:poder, gust
arbitror:1.  observar  2.  pensar, jutjar (arbitro, as, are : arcaic)
arbor:arbre
arboreus:d'arbre ; semblant a un arbre
arbuteus:d'arboç
arca:cofre, caixa
Arcadia:Arcàdia (regió de Grècia)
arcanum:secret
arcanus:secret
Arcas:arcadi (d'Arcàdia, regió de Grècia)
arceo:contenir, retenir, impedir
arcesso:1. fer venir, cridar (arcessitus, a, um : provocat, poc natural) 2. citar a judici, acusar
Archelaus:Arquelau
archetypus:original, autògraf
Archimedes:Arquimedes
archipirata:capità dels pirates
architectus:arquitecte
arcticus:àrtic
arctous:del nord
arctus:l'Óssa (en plural l'Óssa Major i Menor)
arcula:caixa petita, cofret, arqueta ( per a les joies, cosmètics, etc.)
arcus:arc
ardalio:entremetedor, manefla
Ardea:Àrdea (ciutat dels Rútuls)
Ardeates:els ardeatins, els habitants d'Àrdea
ardeo:cremar (ardens, entis : brillant, replendent, ardent)
ardesco:inflamar-se, prendre foc
ardor:foc, incendi, ardor, passió
Arduenna:Ardenna (bosc de la Gàl·lia, avui Ardennes)
arduus:rost, escarpat, difícil
area:lloc pla, era (per a batre les messes), plaça pública, carrera, vestíbul
arena:arena, sorra
arens:assecat, eixut
Arethusa:Aretusa
Areus:de l'Areòpag
argentaria:mina d'argent, casa de canvi, banc
argenteus:d'argent, de plata
argentum:argent, moneda d'argent, argenteria
argilla:argila
Argivus:d'Argos, argiu, grec (Argiui, orum : els Argius, els grecs)
Argolicus:argiu, grec
Argonauta:Argonauta
argumentum:1. argument, prova   2.  matèria, tema
arguo:demostrar, provar, acusar
Argus:Argos (heroi amb cent ulls, transformat en paó)
argutiae:subtilesa
arguto:repetir sense parar, xerrar, garlar
argutus:expressiu, viu, sagaç
argyranchen:mal d'argent a la gorja (hapax creat per Aulus Gel·li)  (mot grec)
Argyrippus:argírip
Ariadna:Ariadna
Ariarathes:Ariarates (rei de Capadòcia)
aridum:terra ferma
aridus:sec, eixut, àrid, flac, pobre
aries:moltó; ariet (màquina de guerra)
arietinus:de moltó
arieto:xocar, topar
Ariobarzanes:Ariobarzanes (rei de Capadòcia)
Arion:Aríon
Ariovistus:Ariovist (rei germànic)
arista:aresta, espiga de blat, espiga
Aristarchus:Aristarc
Aristippus:Aristip
Aristodemus:Aristodem
Aristonicus:Aristonic, rei de Pèrgam
Aristophanes:Aristòfanes (comediògraf atenès)
Aristoteles:Aristòtil (filòsof grec)
Aristoxenus:Aristoxen
arma:armes
armamentarium:arsenal
armamentum:estris, utensilis
armarium:armari, llibreria
armatura:tropa (-leuis = tropes lleugeres)
armatus:armat, armada
Armenia:Armènia
Armenius:armeni
armentum:arment, ramat
armiger:portador d'armes
armilla:braçalet
armillum:atuell (per a vi) (ad armillum redire : tornar a la mateixa passada)
Arminius:Armini
armo:armar, fortificar
Arnus:l'Arn (riu d'Etrúria)
aro:llaurar, cultivar, conrear
aroma:substància aromàtica, espècia
Arpinas:Arpí (ciutat del Laci, pàtria de Ciceró)
Arpineius:d'Arpí
Arpinum:Arpí (població des Volscos)
Arpus:Arp (nom d'home)
Arretinus:d'Areti. En pl.: Aretini, orum, m. : els arretins, els habitants d'Arreti.
Arretium:Arreti (ciutat d'Etrúria, avui Arezzo)
Arrionilla:Arrionil·la
Arrius:Arri
Arruns:Arrunt (fill de Tarquini el Superb)
Arruntius:Arrunti
ars:1. traça, habilitat  2. ofici, professió  3.  coneixement tècnic, art
Arsacidae:els Arsàcides (descendents d'Àrsaces, rei dels parts)
Artabanus:Artàban (rei dels parts)
Artavasdes:Artavasdes (rei d'Armènia)
Artaxata:Artàxata (capital d'Armènia)
Artaxias:Artàxias (rei d'Armènia)
arte:estretament
articularis:articular (- morbus : reumatisme, artritis)
articulus:juntura, articulació, subdivisió
artifex:artesà, artista
artificium:art, treball artístic
Artotrogus:Artotrog (rosegador de pa), nom d'un paràsit de Plaute
artus2:membres, articulació, cos
artus:estret, tancat
Arulenus:Arulè
arundo:canya
aruspex:harúspex
arvalis:relatiu a les terres conreades; arval (especialment els germans arvals, col·legi de dotze sacedots que feien ofrenes anuals a la deesa Dia per a propiciar la collita)
Arvernus:Arvern
arvum:terra, camp, sembrats
arx:ciutadella
as:as (moneda)
ascalpo:ratllar
Ascanius:Ascani = Iulus, fill d'Eneas
ascendibilis:que fa possible l'escalada
ascendo:pujar, enfilar-se
ascensibilis:ascendent
ascia:doladora, destral, aixa
ascio:admetre, rebre
ascisco:atreure's, associar, rebre, adoptar
Asculanus:habitant d'Àscul (ciutat del Picè)
Asculum:Àscul (ciutat del Picè)
Asdrubal:Asdrúbal
asella:somera petita
asellus:ase, asenet
Asia:àsia
asina:Àsina
asinalis:d'ase
asinarius:d'ase (asinarius, i, m. : somerer)
asininus:d'ase
Asinius:Asini
asinus:ase
aspargo:escampar, difondre, espargir
aspecto:mirar atentament
aspectus:1.  esguard, mirada  2.  vista  3.  expressió, aspecte, aparença
aspere:adv. : rudement, amb aspreses, durament, severament
aspergo:espargir, ruixar
asperitas:aspror
asperno:rebutjar
aspernor:rebutjar, menysprear, refusar
aspero:tornar aspre, rugós;  agusar, irritar
asper:sever, aspre
aspersio:ruixada, aspersió
aspicio:mirar, examinar, considerar, veure
aspiro:bufar, exhalar perfum, perfumar, inspirar, afavorir, pretendre
Asprenas:Asprenas (nom d'home)
asser:estaca
assero:agafar, afirmar
asservate:amb passió
assilio:saltar damunt, escometre
asso:rostir
assuefacio:habituar
assula:estella, esberla, ascla
assum:rostit
assus:rostit, brasejat; sec
Astraea:Astrea (divinitat de la justícia)
astrologus:astrònom, astròleg
astrum:astre, estel
astruo:construir;  afegir, amuntegar, ajuntar
ast:si per altra banda, aleshores, però
astus:astúcia, estratagema
astutia:astúcia, estratagena
asylum:refugi
Ateius:Ateu (nom d'home)
ater:negre. uinum atrum, vi negre
Athenae:Atenes
Atheniensis:atenès
Athenodorus:Atenodor
Athesis:l'Àtesis o Àdige (riu del nord d'Itàlia)
athleta:atleta
athleticus:d'atleta, atlètic
Atilius:Atili
Atinius:d'Atini (lex Atinia)
at:però
atque:i, i també
atquin:ara bé, tot i això, com sigui que
atqui:tot i això, ara bé
atramentum:tinta
Atrebates:els atrèbats (poble belga)
Atrida:fill d'Atreu (Agamèmnon o Menelau)
atriensis:administrador
atrium:saló (a l'entrada de la domus),  sala (dels monuments públics).
atrocitas:atrocitat, barbàrie, violència
atrociter:violentament, cruelment,  durament, feroçment
atrotus:invulnerable
atrox:espantós, terrible
Attalicus:d'Àtal
Attalus:Àtal (rei de Pèrgam)
attente:atentament, acuradament
attentus:atent
attero:refregar, desgastar per frotament, gastar, arruinar
Atticus:Àtic
attiguus:veí
attineo:tenir, detenir, estendre's;  attinet : importa
Attius:Ati
attonitus:llampferit ; estupefacte
Attus:Ati
auceps:caçador d'ocells
auctionarius:de les subhastes (-tabula : llista de béns a subhastar)
auctio:venda pública, subhasta
auctor:1.  garant d'una venda  2.  font  3.  model, exemple  4.  autor, informador
auctoritas:dret de possessió, prestigi, autoritat, decret (del senat), decisió
auctoro:llogar-se
auctus:creixement, augment
aucupium:captura d'ocells, caça
aucupor:anar a caçar ocells, capturar, estar a l'aguait
audacia:1 - audàcia, valentia, coratge. - 2 - gosadia, atreviment.
audaciter:coratjosament
audacter:coratjosament, audaçment
audax:coratjós, atrevit, audaç
audeo:gosar, atrevir-se a
audientia:atenció
audio:1.  oir  2.  sentir, escoltar 3. rebre ensenyament 4.  bene, male audire : tenir bona, mala fama
auditorium:1. sala de lectura, auditori  2. reunió d'oients
auditus:facultat d'oir, so, soroll
aufero:emportar-se
Aufidienus:Aufidiè (nom d'home)
Aufidus:Àufid (vent)
aufugio:escapar-se
augeo:augmentar, fer crèixer, enriquir
augesco:crèixer, engrandir-se
augurale:augural (lloc vora la tenda del general on es prenien els auspicis)
auguratus:dignitat d'àugur, funció d'àugur
augur:àugur
augurium:auguri, predicció
auguror:predir, anunciar, presagiar
Augusta:Augusta
Augustalis:d'August, augustal
Augustus2:August
augustus:venerable, majestuós
aula:1.  pati (d'una casa), palau, cort d'un príncep  2.  olla 3.  flauta
aulaeum:teló (del teatre)
Aulis:Àulide (port de la Beòcia)
aulula:olla petita
Aulus:Aule
aura:aura, oreig, vent, aire
auratus:d'or, daurat
Aurelius:Aureli
aureolus:daurat, preciós
aureus:d'or
auricula:orella petita
aurifer:que conté or
aurifex:orfebre
auriga:conductor de carros, auriga
aurigo:conduir un carro
auris:orella
aurora:aurora, alba, orient (Aurora,ae, f. : Aurora (esposa de Titó)
aurum:or
ausculor:abraçar
auscultatus:escolta
ausculto:escoltar
Ausonius:ausoni, romà, itàlic
auspex:àuspex
auspicium:auspici
auspico:fer un auspici  (auspicor, ari : fer un auspici, començar)
auster:sud, migjorn ; Auster, tri : vent del sud, Austre
ausum:acte de valor, crim, empresa
autem:per altra banda, però, en canvi, doncs -
automatum:autòmat, mecanisme automàtic, moviment automàtic
aut:o, o bé
autumno:portar la tardor, ésser tardorenc
autumnus:tardor
autumo:dir, afirmar
auxiliaris:socorredor (auxiliaris, is : soldat de les tropes auxiliars)
auxiliarius:que presta auxili, socorredor
auxilior:ajudar, prestar socors;  auxiliar, guarir
auxilium:ajut, socors (auxilia, orum : les tropes auxiliars)
avaritia:cobejança, avarícia
avarus:avar
aveho:emportar-se, transportar (en passiva : anar-se'n, retirar-se)
avello:arrencar
avena:avena, flauta
Aventinum:Aventí (turó de Roma)
Aventinus:de l'Aventí (turó de Roma)
Avernus:de l'Avern, dels inferns
aversor:apartar-se
aversus:apartat, hostil, desfavorable
averto:1 - desviar, canviar de direcció. - 2 - allunyar, foragitar, apartar. - 3 - apropiar-se de, emportar-se, sostreure. - 4 - fer fugir, posar en fuga. - 5 - enemistar.
ave:salut !
avia:àvia
aviditas:deler, avarícia
avidus:delerós, àvid
avis:ocell
avitus:ancestral, dels avis
avium:lloc inaccessible
avius:impraticable, inaccessible;  errant, extraviat
avocatio:distracció, diversió
avoco:fer venir, fer tornar
avolo:anar-se'n volant, sortir volant
avunculus:m. : oncle matern
avus:avi, avantpassat
axiculus:eix petit
axis:eix, carro, eix del cel
Axona:Àxona o Aisne (riu de la Gàl·lia belga)
babae:Oh ! Ah !
Babylonius:babiloni
baca:baia, oliva
bacca:baia, fruit
Baccha:Bacant
bacchabundus:disbauxat
Bacchanalia:Bacanals (festes de Bacus)
Bacchis:Bàquide (nom de dona)
bacchor:ésser poseït per Bacus, celebrar bacanals (participi present = les Bacants)
Bacchus:Bacus
bacciballum:tros de dona
Bactrianus:bactrià
baculus:bastó
badizo:caminar
Baebius:Bebi
Bagrada:Bàgrada (ciutat d'Àfrica)
Baiae:Baies (ciutat de la Campània), termes
Baianus:de Baies (ciutat de la Campània)
balatro:pallasso, bufó
balbe:de manera farfallosa, confusament
Balbus2:Balb
balbus:tartamut
balbutio:quequejar, balbotejar
Balearicus:balear, baleàric
balineum:bany
ballista:balista
balneae:banys, establiment de banys
balneum:banys (sing. privats ; plural públics)
balsamum:bàlsam, ungüent balsàmic
balteus:cenyidor
barba:barba
barbaricus:bàrbar
barbarismus:barbarisme
barbarus:bàrbar, estranger
barbatus:barbut
barbitium:barba, barbeta
bardus:bard
Bargates:Bargates
basiatio:besada, bes
basio:besar, petonejar
basis:base, basament
basium:bes, petó
Bastarnae:els bastarnes (poble de la Dàcia)
Batavus:batau (individu d'un pople germànic)
Bathyllus:Batil (pantomim favorit de Mecenas)
batioca:batíoca (mena de copa)
Battus:Batus (nom del fundador de Cirene)
Bauli:Baules (vila de la Campània)
Baulus:Baules (vila de la Campània)
baxea:bàxea (sandàlia de materia vegetal)
beatitudo:felicitat, benaurança
beatus:feliç, benaurat
Belga:belga
Belgium:Bèlgica
Belides:les Danaides (nétes de Belus)
bellaria:llaminadures, rebosteria
bellarium:llaminadures, rebosteria
bellator:guerrer, lluitador, combatent
belle:bellament
bellicosus:bel·licós, guerrer
bellicus:bèl·lic, guerrer
belliger:guerrer, bel·licós
belligero:batallar, fer la guerra
bello:fer la guerra, lluitar, combatre
Bellovaci:els bel·lovacs (poble de la Bèlgica)
Bellovacus:el bel·lovac (individu d'un poble de la Bèlgica)
bellua:bèstia, animal
bellule:bellament
bellum:guerra
bellus:bell, bonic
belua:bèstia, animal
bene:bé
benedice:amb bones paraules
benedico:parlar bé de, lloar
beneficium:1.  favor, servei, benefici  2.  privilegi
benevolens:benvolent, benvolgut
benevolentia:bona voluntat, benevolència
benevolus:benèvol, benvolent, amic
benigne:fer bé, tractar bé a algú.
benignitas:1 - benignitat, benvolença, amabilitat. - 2 - generositat, liberalitat.
benivole:amb bona voluntat
benivolentia:bona voluntat, benevolència
beo:fer feliç, complaure, alegrar, afavorir, dotar
bes:2/3 de qualsevol enter
bestia:bèstia, animal
bestiarius:bestiari (gladiador)
bestiola:animal petit, insecte
biberarius:venedor de begudes
bibo:beure
bibulus:bevedor, aigualós, esponjós.
biceps:de dos caps
bidens:de dues dents, de dues puntes
biduanus:que dura dos dies
biduum:període de dos dies
biennium:període de dos anys, bienni
bifer:de dues collites
biforis:de dos forats, de dos batents
biformis:biforme
bifurcum:bifurcació
biga:biga (carro de dos cavalls)
bijugis:junyit a un tronc de dos cavalls
bilis:bilis, ira
bini:dos, dos cada vegada, doble
bipertito:en dues parts
bipes:de dos peus o potes, bípede
biremis:bireme
bis:dues vegades
Bithynia:Bitínia (regió de l'Àsia Menor)
Bithynus:bitini, habitant Bitínia (regió de l'Àsia Menor)
Bituriges:els bitúriges (poble gal)
Blaesus:Blesus (cognom de família)
blande:dolçament
blandimentum:afalac
blandior:afalagar, adular
blanditer:dolçament
blanditia:afalac, encant
blandus:falaguer, afalagador, encantador, suau, dolç, tendre
blatta:panerola ;  porpra fosca
Blossius:Blossi (nom de família)
boarius:de bous, boví ; forum - : mercat dels bous a Roma, a l'oest del Palatí
bobilis:de bous, boví
Bocchus:Bocus (rei de Mauritània)
Boeotia:Beòcia (regió de Grècia)
Boiorix:Boiòrix
Bola:Bola (vila del Laci)
Bolanus:habitant de Bola (vila del Laci)
boletus:bolet
bolus:cop, tirada (de daus), guany
bombus:brunzit (especialment d'abelles), remor
bonitas:bontat, bona qualitat
bonus:bo (bonus, i : home honest - bona, orum : béns)
boo:cridar, baladrejar, bramular
Boreas:bòreas (vent del nord)
bos:bou
Bosphorus:el Bòsfor (estret)
botularius:venedor d'embutits
bovile:estable de bous
Bovillae:Bovil·les (ciutat del Laci)
bracatus:vestit amb calçons, de la Gàl·lia del nord
bracchialis:del braç
bracchium:braç
brachium:braç
brevi:breument
breviculus:curt
brevis:curt (espai o temps)
brevitas:curtedat, brevetat
breviter:breument
Briareus:Briareu (gegant de cent braços)
Britannia:Britània
Britannicus2:Britannicus
Britannicus:britànic, brità (Britannicus, i, m. : Britànic)
Bructerus:el brúcter (individu d'un poble germànic)
brumalis:del solstici d'hivern
bruma:solstici d'hivern, fred, hivern
Brundisinus:de Brundisi (ciutat i port de Calàbria)
Brundisium:Brundisi (ciutat i port de Calàbria)
Bruttiani:els brutians (poble de Calàbria)
Bruttius:del Bruti (regió de Calàbria)
Brutus2:Brutus (cognom de família)
brutus:brut, greu, pesat, irracional
bubo:duc, brúfol.
bubulcus:bover, vaquer
bubulus:de bou
bucca:boca ; metafòricament : bocí, forat
bucco:Bucó (nom d'home)
buccula:boca petita;  galtera (d'un casc), banda
bucinator:tocador de corn, trompeter
bucino:tocar la trompeta
Buculeius:Buculei
bulla:bombolla, bufoga, bola, butlla (medalló d'or amb un amulet que els romans lliures duien al coll fins a la majoria d'edat)
Burrus:Burrus (cognom de família)
bustum:- 1 - pira, foguera. - 2 - tomba, sepulcre, túmul. - 3 - despulles. - 4 - ruïna.
buthysia:sacrifici de bous
buxum:boix
buxus:boix
Byrsa:Birsa (ciutadella de Cartago)
caballus:cavall
C:abreviatura de Gai; 100.
cachinnus:riure sorollós, riallada
cacumen:punta, extremitat
cadaver:cadàver
Cadmeus:de Cadmos (fundador mític de Tebes), cadmeu
cado:caure
caducus:caduc, caigut, feble
cadus:gerra, bota
Caecilius:Cecili
Caecina:Cecina
caecitas:ceguesa
caeco:cegar, encegar
Caecubum:Cècub (famós vi del Laci)
caecus:cec
caedes:matança, mortaldat
caedo:abatre, matar
caelamen:gravat, relleu
caeles:celest (caelites, um, m. : els habitants del cel, els déus)
caelestis:celest, del cel
Caelianus:de Celi (nom de família)
caelibatus:celibat
caelicola:habitant del cel
Caelius:1. Celi (turó de Roma) 2. Celi (nom de família)
caelo:cisellar, gravar
caelum:cel, firmament
caementum:ciment, morter
caeno:sopar
caenum:llot, tarquim, fem
Caeparius:Cepari (nom d'home)
Caepio:Cepió (nom de família).
caerimonia:veneració, culte
caeruleus:blau, blau fosc
caerulus:blau, blau fosc
Caesar:Cèsar (cognom d'una família i posteriorment títol de l'emperador)
caesaries:cabellera
Caesia:Cèsia (nom d'un bosc de Germània)
caesim:de cop
caesius:gris-verd, verdós
Caesonia:Cesònia (nom de dona)
caespes:gleva, gespa
caestus:cest (mena de guant de pugilat)
Caetronius:Cetroni (nom d'home)
Caieta:Caieta (nom de la dida d'Eneas i d'una  ciutat i port del Laci)
Caius:Gai (prenom d'home, especialment de l'emperador Calígula)
Calagurritanus:habitant de Calagurris (ciutat de la Tarraconense)
Calais:Calaïs (nom d'un jove)
calamarius:de plomes, de canya
calamitas:ruïna, desastre, calamitat
calamitosus:danyós, desastrós, calamitós
calamus:canya, càlam, ploma
calcar:esperó
calceo:calçar
calceus:sabata, calçat
Calchas:Calcant (endeví grec a la guerra de Troia)
calciamentum:sabata, calçat
calcio:calçar
calco:trepitjar, recórrer
calculus:pedreta
Caledonius:caledoni, de Caledònia (actual Escòcia)
Calenum:Cales (ciutat de la Campània)
Calenus:Calè
caleo:estar calent
calidus:calent
caligo2:obscuritat
caligo:estar obscur
Caligula:Calígula (emperador romà)
calix:copa, vas, calze
calleo:encallir-se
calliditas:habilitat, traça, perícia
callidus:hàbil, destre
Callinicus:Cal·línic
Callistratus:Cal·lístrat
callum:pell dura, durícia
calo:criat, assistent
calor:calor;  ardor, passió
Calpurnius:Calpurni (nom de família)
calumnia:calúmnia, acusació falsa
calumnior:fer una acusació calumniosa
Calusidius:Calusidi (nom d'home)
calvaria:calaveres
calvus:calb
calx:taló ; calç, argamassa
Calypso:Calipso (nimfa)
camelus:camell o dromedari
camera:volta, sostre, barca
Camertes:camerts, habitants de Camerí (ciutat d'Umbria)
Camilla:Camil·la (heroïna aliada de TUrn)
Camillus:Camil (nom de família)
caminus:forn, xemeneia, llar
Campania:Campània (regió itàlica)
Campanus:campà, de la Campània
campester:de la plana, campestre, camperol
campus:camp, plana (Campus, i, m. : el camp de Mart)
canalis:canal
cancer:cranc;  Cancer;  calor tòrrida;  càncer
candelabrum:canelobre
candela:candela
candeo:brillar, lluir, ésser blanc
candico:blanquejar, tornar-se blanc
candidatus:candidat
candidus:blanc
candor:claror
caneo:ésser blanc
canesco:tornar-se blanc
Caninius:Canini (nom de família)
caninus:de gos, caní
canis:gos
canities:blancor (dels cabells, de la barba), vellesa
Cannae:Cannes (ciutat de l'Apúlia)
cano:1.  cantar, ressonar, entonar  2.  predir, profetitzar  3.  tocar un instrument musical
Canopus:Canop (ciutat del Baix Egipte)
canorus:sonor, melodiós
cantabundus:cantant
cantamen:encant, encanteri
cantatio:cant
cantator:cantor, músic
cantatrix:que usa d'encanteri, màgica
cantharus:copa, bol (amb nanses)
canticum:monòdia, cant
cantio:cant, cançó, encanteri
cantito:cantar sovint
cantiuncula:cançoneta
canto:cantar
cantus:cant, poema
canus:blanc (especialment com a senyal de vellesa)
capax:espaiós, ample, extens
capella:cabra
caper:boc
capesso:prendre (se - : fer cap a)
capillatus:de cabells llargs, cabellut
capillus:cabells
capio:agafar, prendre
capital:crim capital
capitalis:capital, mortal
capitatus:que té un cap
Capito:Capitó (nom de família)
Capitolinus:capitolí, del Capitoli
Capitolium:Capitoli (turó de Roma)
Cappadocia:Capadòcia (regió de l'Àsia Menor)
capra:cabra
caprinus:de cabra, de boc
Capsa:Capsa (ciutat d'Àfrica)
captatio:recerca, captació
captivus:presoner, captiu
capto:1 - intentar agafar, mirar de tocar. - 2 - capturar, cercar, buscar, mirar de. - 3 - seduir, captar - 4 - intentar, esperar, aprofitar
Capua:Càpua (ciutat de la Campània)
capularis:bo per a ficar dins el taüt
capulus:pom, maneta, puny (d'una espasa)
caput:1.  cap  2.  extremitat  3.  persona  4.  vida  5.  capital
Capys:Capis (un dels companys d'Eneas)
carbasus:carbasa, orum)
carbo:carbó
carcer:presó, càrcer
carcinoma:càncer
cardo:eix, regió, punt cardinal, cardo
careo:mancar de, estar lliure de
carina:carena, quilla, vaixell
caritas:amor
carmen:poema, cant
carnarium:carner (rebost per a la carn)
carnifex:botxí
carnificina:ofici de botxí, tortura
carnosus:cobert de carn, carnós
carnufex:botxí
Carnutes:els carnuts (poble gal)
caro:carn, greix, cos
carpentum:carro, carruatge
carpo:collir, arrencar, fruir, afeblir
Carrae:Carres (ciutat de l'Àsia Menor)
carrus:carro
Carseoli:Carseoli (ciutat del Laci)
Carthaginiensis:cartaginès
Carthago:Cartago
carus:estimat
Carvilius:Carvili (nom de família)
caryotis:dàtil
casa:cabana, barraca
Casca:Casca (nom de família)
caseum:formatge
caseus:formatge
Casina:Càsina (títol d'una comèdia de Plaute)
Casius:del mont Cassius (Síria o Egipte)
Cassandra:Cassandra (filla de Priam)
cassia:Càssia
Cassiopa:Cassíope (ciutat de l'illa de Còrcira o Corfú)
cassis:casc
Cassius:Cassi (nom de família)
Cassivellaunus:Cassivel·laune (nom d'home)
cassus:buit, va, inútil (in cassum : debades, inútilment)
Castalius:de la font Castàlia (font de Delfos consagrada a les Muses)
caste:honradament, honestament, religiosament
castellum:castell, fortí
Casticus:Càstic
castigatio:blasme, càstig
castigo:blasmar, reprendre; castigar, punir; reprimir
castimonia:castedat
castitas:puresa, honestedat
castor:castor
castra:campament militar
castrensis:del campament, de l'exèrcit
castus:1.  pur, íntegre, virtuós  2. cast  3. pietós, religiós, sant (Castus, i, m. : Cast)
casus:sort, desgràcia, caiguda
Catacecaumene:terra cremada
Catamitus:Ganimedes
cataplasma:cataplasma
catasta:cadafal
catellus:gosset
catena:cadena
catenarius:encadenat
catenatus:encadenat
caterva:multitud, colla, munió
cathedralitius:afeminat
Catilina:Catilina (nom de família)
Cato:Cató (nom de família)
Catualda:Catualda (germànic)
Catullus:Catul (cognom de família, poeta romà)
catulus:gosset (Catulus, i, m. : Catul)
catus:Catus (cognom de família)
Caucasus:Caucas (serralada)
cauda:cua
Caudinus:de Caudi, caudí (les Forques Caudines)
Caunus:Caune (ciutat de Cària)
caupo:hostaler
caupona:hostalera, hostal
causa:causa, motiu;  judici, procés judicial; + gen. : per
causarius:malat, feble, invàlid
causidicus:advocat (pejoratiu)
causor:pretextar
caute:amb precaució, prudentment
cautela:precaució, cautela
cautes:roca, escull
cautio:precaució, garantia
Cavarinus:Cavarí
cavea:graderia, cavitat
caveo:estar atent, anar amb compte (cautus, a, um : segur, caut, astut, circumspecte)
caverna:caverna, cavitat
cavillator:graciós, divertit, crític
cavillor:plasentejar, fer broma, burlar-se de;  usar de sofismes
cavo:excavar
cavus:buit, còncau
Cecropida:descendent de Cècrops (rei d'Atenes)
Cecropides:descendent de Cècrops (rei d'Atenes)
Cecropius:de Cècrops (rei d'Atenes)
cedo:dóna, porta, vinga, digues, parla
Celaeno:Celeno (una de les Harpies)
celeber:freqüentat, concorregut, divulgat, conegut, notari
celebratio:celebració
celebritas:freqüentació, concurrència
celebro:freqüentar, practicar (arts), celebrar, festejar
Celenderis:Celenderis (ciutat de Cilícia)
celere:ràpidament
celeritas:celeritat, rapidesa
celeriter:ràpidament
celero:apressar-se, accelerar, afanyar-se;  actuar ràpidament
celer:ràpid
celia:cervesa (d'Hispània)
cella:rebost, graner, magatzem, cambra
celo:amagar
celsus:alt, enlairat, elevat
Celta:celta
Celtiberi:els celtibers (poble d'Hispània)
Cenabensis:de Cènab (ciutat de la Gàl·lia, avui Orléans)
Cenabum:Cènab (ciutat de la Gàl·lia, avui Orléans)
cenaculum:menjador, pis superior
cena:sopar, àpat principal
cenaticus:de sopar
cenatio:menjador
cenatorius:de sopar (cenatorium, i, n. : menjador - cenatoria, orum, n. : vestits de sopar)
cenito:soler sopar
ceno:sopar
censeo:estimar, pensar, decidir, fer el cens
censor:censor
Censorinus:Censorí
censorius:del censor
censura:censura, càrrec del censor
census:cens, registre
Centaurus:centaure (ésser mític)
centenus:gral. pl. : cent cada vegada, cent
centesima:centè (impost)
centiens:cent vegades
centum:cent
Centumgeminus:cèntuple
centumvir:centumvirs
centuria:centúria
centurio:centurió
centurionatus:càrrec de centurió,  revista de centurions
cenula:soparet
Cephisos:Cefis (riu de Grècia)
Cephisus:Cefis (riu de Grècia)
cera:cera
Cerberus:Cèrber (gos dels inferns)
Cercina:Cercina (illa de la costa d'Àfrica)
Cerealis:de Ceres (deessa de l'agricultura)
cerebellum:cervell
cerebrum:cervell
Ceres:Ceres (deessa de l'agricultura)
cereus:de cera, ceri
Cerialis:de Ceres (deessa de l'agricultura)
cerno:distingir, comprendre, decidir
cernuo:caure de cap
Cerrinius:Cerrini
certamen:combat, lluita, competició
certatim:a qui pot més, en competència
certe:ben cert, realment
certo2:certament, sens dubte
certo:combatre, lluitar
certus:cert, segur, fixat
cerussa:cerussa, blanquet
cerva:cérvola
cervical:coixí
cervinus:de cèrvol
cervix:bescoll, clatell
cervus:cérvol
cespes:gleva, terrós amb herba, gespa
cessio:cessió (terme jurídic)
cesso:trigar, tardar, estar en repòs, no fer res
ceteri:els altres
ceterum:quant a la resta, tanmateix
Cethegus:Ceteg (cognom de família)
cetus:cetaci
ceu:com, així com
Chaerea:Quèrea
Chalcidicus:calcídic, de Calquis (Eubea)
Chaldaei:els caldeus
chaos:caos
Chariovalda:Cariovalda (un batau)
Charon:Caront (barquer dels inferns)
charta:full de papir, paper, escrit
Charybdis:Caribdis (remolí de l'estret de Messina)
Chattus:cat (individu d'un pople germànic)
Chaucus:cauc (individu d'un pople germànic)
Chaus:caos
Chimaera:Quimera (monstre)
chirographum:escriptura
chirurgus:cirurgià
Chloe:Cloe
Chloris:Cloris
choragium:material escènic, decoracions
chorda:corda (d'un instrument)
chorea:dansa
chorus:cor de dansa, cor, colla
Chrestus:Crest (nom d'home)
Christianus:cristià
Christus:Crist, Jesús
Cia::  Ceos (illa de l'Egeu)
cibaria:aliments, queviures
cibarius:de la vianda;  ordinari, de mala qualitat (cibarium, i : queviures;  cibaria, orum : ració d'un soldat)
cibatus:aliment, menjar
cibus:vianda, menjar, aliment
cicada:cigala
cicatrix:cicatriu
cicer:cigró
Cicero:Ciceró (cognom de família, polític i orador romà)
Cicones:els cícons (poble de Tràcia)
ciconia:cigonya
cieo:posar en moviment, moure, provocar, produir
Cilices:els cilicis (poble de l'Àsia Menor)
Cilicia:Cilícia (regió de l'Àsia Menor)
Cilix:cilici (individu d'un poble de l'Àsia Menor)
Cimber:cimbre (individu d'un poble germànic)
Cimbricus:dels cimbres (poble germànic)
cimex:xinxa
cinaedus:homosexual, efeminat
Cincia:llei cíncia (lex Cincia)
Cincinnatus:Cincinnat (cognom de família; dictador)
cincinnus:rínxol
cincticulus:túnica curta
cinctus:manera de cenyir-se la toga ; Gabinus - : com a Gàbies
Cingetorix:Cingetòrix (cabdill gal; cabdill britànic)
cingo:cenyir, voltar
cingulum:cinyell, cinturó
cinis:cendra
Cinithii:els cinicis (poble d'Àfrica)
Cinna:Cinna (cognom de família; polític; poeta)
cinnameus:de cinnamom, que fa olor de cinnamom
circa:al voltant de
circamoerium:ambdós costats de la muralla
Circe:Circe (maga que va transformar els companys d'Ulisses)
Circenses:pl. jocs de circ
circiter:a l'entorn
circueo:donar la volta a, girar al voltant de
circuitus:volta, rotació
circulus:cercle, anell
circumago:en passiva : anar d'un costat a l'altre
circum:al voltant ; prep. ac. : al voltant de
circumaro:llaurar al voltant
circumcingo:envoltar
circumdo:envoltar
circumeo:envoltar, girar al voltant de
circumfero:portar al voltant
circumfluo:1 - córrer, escolar-se. - 2 - vessar, sobreeixir, desbordar-se.
circumfundo:abocar al voltant
circumgredior:marxar al voltant de, envoltar
circumjaceo:estendre's al voltant
circumjicio:col·locar, llençar al voltant
circummingo:pixar al voltant de
circumpadanus:d'ambdues bandes del Po
circumplecto:envoltar
circumscribo:traçar un cercle al voltant de, excloure, delimitar, circumscriure, marcar els límits, restringir
circumscriptor:defraudador, ensibornador
circumsecus:tot al voltant
circumsedeo:seure al voltant de, envoltar
circumsido:assetjar
circumsilio:saltar al voltant
circumsisto:envoltar
circumsono:ressonar al voltant, fer ressonar
circumspicio:mirar al voltant, esguardar a l'entorn
circumsto:estar al voltant, aplegar-se al voltant
circumvector:anar al voltant
circumvehor:anar al voltant, voltar
circumvenio:envoltar
circumverto:girar
circumvolutor:enrotllar al voltant, entortolligar al voltant
circumvolvo:enrotllar al voltant, entortolligar al voltant
circus:circ
Cirrhaeus:de Cirra (port de Delfos)
Cirta:Cirta (ciutat d'Àfrica)
cis:+ ac. : deçà
Cisrhenanus:situat en aquest costat del Rin
cista:cistell, urna electoral
cisterna:citerna
cistula:cistellet
citerior:de deçà, d'aquest costat, citerior (Hispania - = Hispània Citerior, d'aquest costat de l'Ebre)
Cithaeron:el Citeró (muntanya de la Beòcia)
cithara:cítara
cito2:cridar, convocar
cito:inv. : ràpid, rapidament
citra:deçà, en aquest costat; prep. + ac. deçà de, en aquest costat de, per sota de
citrarius:venedor de poncemers
citratus:situat deçà, situat en aquest costat
citreago:melisa, fulla del poncemer
citrea:poncemer
citretum:lloc plantat de poncemers
citreum:fruit del poncemer
citreus:poncemer, cedrater
citrium:fruit del poncemer
citrius:poncemer, cedrater
citro:en deçà; prép. + acc. en deçà de
citrosus:que fa olor de poncemer
citrum:fusta de poncemer
citrus:poncemer, cedrater
citus:ràpid, veloç
civicus:de la ciutat, cívic, civil
civilis:civil
civis:ciutadà
civitas:ciutat, estat
clades:desastre, calamitat, desfeta, derrota, carnisseria, destrucció
clamito:cridar contínuament
clamo:cridar
clamor:clamor, cridòria
clamosus:cridaner
clanculum:d'amagat
clandestinus:amagat, secret, clandestí
Clanis:Clanis (riu)
clare:clarament
claresco:fer-se clar, il·luminar-se, esdevenir il·lustre
claritas:claredat, netedat
claritudo:claredat, netedat
Clarius:de Claros (ciutat de la Jònia famosa pel seu temple d'Apol·lo)
clarus:famós, ul·lustre, clar
classiarius:mariner, soldat de marina (adjectiu = de l'estol)
classicum:toc de trompeta
classis:classe, flota, esquadra
Claudia:Clàudia (nom femení de família)
claudico:ésser coix
Claudius:Claudi (nom masculí de família; emperador)
claudo:tancar, cloure
claudus:coix, defectuós
claustra:pany, pestell, obstacle, barrera, frontera
claustrum:pany, pestell, obstacle, barrera, frontera
clavis:clau, vara
clavulus:clau petit
clavus:clau ; franja de porpra, cosida a la túnica
Clazomenae:Clazòmenes (ciutat de la Jònia)
clemens:clement, indulgent, bondadós
clementer:clementment, benignament
clementia:1 - clemència, indulgència, humanitat. - 2 - suavitat, benignitat.
Cleopatra:Cleòpatra (reina d'Egipte)
clepo:robar, amagar, dissimular
clepsydra:clèpsidra, rellotge d'aigua
cliens:client
clientela:clientela, condició de client
climactericus:climatèric, crític
Clipea:Clípea (ciutat d'Àfrica)
clipeus:escut
clitellae:bast
clivus:pendís, pujada, rost
cloaca:claveguera
Cloacina:Cloacina (divinitat protectora de les clavagueres; epítet de Venus)
Clodius:Clodi (forma plebea del nom dels Claudis; polític romà)
Cloelia:Clèlia (nom femení de família)
cludo:tancar, cloure
clueo:ésser tingut per, semblar, passar per
Cluilius:de Cluili (cap dels albans)
Cluvius:Cluvi (nom femení de família)
clyster:xeringa
Cn:abreviatura de Gneu
Cnaeus:Gneu (prenom romà)
Cnidus:Cnidos (ciutat de la Cària on Venus tenia un temple)
coaequalis:de la mateixa edat
coaequo:igualar, equiparar
coaetaneus:de la mateixa edat
coalesco:unir-se, ajuntar-se, arrelar
coarguo:demostrar, provar;  demontrar com a fals;  condemnar, declarar culpable
coarto:estrènyer, escurçar
coccinus:escarlata
coccum:cotxinilla, escarlata
coclea:cargol, caragol
Cocles:Cocles (ciclop)
coctor:cuiner
cocus:cuiner
Cocytus:Còcit (riu dels inferns)
codex:llibre, registre, escrit, recull de lleis
codicillus:tauletes [d'escriure]
Coelius:Celi (nom de família)
coemo:comprar en massa
coemptio:compra, coempció (venda fictícia d'una dona en matrimoni)
coena:sopar
coeo:1.  anar o venir plegats, reunir-se, entrar en  2.  associar-se
coepio:(generalment en perfet i supí) : començar a
coepto:començar a, tractar de
coerceo:estrènyer, contenir, retenir
coercitio:coerció, repressió
coetus:encontre, unió, trobada, assemblea
Coeus:Ceu (tità)
cogitabundus:pensarós
cogitatio:1.  pensament, imaginació  2.  reflexió  3.  opinió, parer  4.  idea, projecte
cogito:pensar, reflexionar
cognatio:parentiu, consanguinitat
cognatus:lligat per la sang (cognatus, i, m. : parent)
cognitio:coneixement, estudi, coneixença;  procés
cognomen:cognom, sobrenom (nom que segueix al gentilici)
cognomentum:sobrenom, malnom
cognomino:donar el sobrenom, anomenar
cognosco:1.  conèixer, estudiar, aprendre ; pf. : saber 2.  reconèixer
cogo:1.  aplegar, reunir, arreplegar, 2.  resumir, condensar  3.  forçar, obligar
cohaereo:adherir-se a, ésser coherent
cohibeo:contenir, fermar, mantenir, retenir, aturar
cohonesto:honorar, ennoblir
cohorresco:esgarrifar-se, esborronar-se
cohors:cohort
cohortor:exhortar, encoratjar
coicio:llençar, disparar
colaphus:cop de puny
Colchicus:colc, de la Còlquide (regió asiàtica)
Colchus:colc, de la Còlquide (regió asiàtica)
colendus:honorable (neollatí)
collabor:caure, desplomar-se
collare:del coll
Collatia:Col·làcia (petita ciutat a prop de Roma)
Collatinus:Col·latí (marit de Lucrècia)
collatio:comparació, ajuntament
collator:contribuïdor, subscriptor
collectio:recollida, recapitulació, conclusió
collega:col·lega (qui comparteix un càrrec)
collegium:col·legi, associació
collevo:allisar
collibeo:impersonal : collibet : plaure
collido:xocar
colligo:recollir, agafar
Collinus:relatiu a un barri de Roma (Collina porta : la porta Col·lina)
collis:turó
colloco:posar, col·locar
colloquium:col·loqui, reunió, conversa
colloquor:conversar
colluceo:brillar, resplendir
collum:coll
colluvies:brutícia, immundíncia;  barreja, caos
colo:honorar, conrear, habitar
colonia:colònia, propietat rural
colonus:cultivador, pagès, masover, habitant d'una colònia
Colophon:Colofó (ciutat de la Jònia)
color:color, aspecte, esclat (de l'estil)
coloro:colorar
coluber:colobra, serp
columba:coloma
columbula:coloma petita
columbus:colom
columella:columneta
columna:columna
colus:filosa, fus
coma:cabellera, cabells
comans:proveït de cabells
comatus:proveït de cabells
comburo:cremar totalment
comedo:menjar
comes:company
cometes:estel
comicus:de la comèdia, còmic
comis:afable, gentil
comissatio:gresca, orgia
comissor:banquetejar, fer gresca
comitas:amabilitat, afabilitat, benvolença, generositat
comitatus:acompanyament, escorta, seguici, cort
comiter:gentilment, amablement, cortesament, generosament
comitialis:relatiu als comicis; - morbus : epilèpsia
comitium:comici (lloc de reunió del poble) ; comitia, orum : els comicis, assamblea general del poble
comito:acompanyar
comitor:acompanyar
commaculo:macular, embrutar
Commagenus:de Commagene (Commageni, orum (m. pl.) : habitants de Commagene)
commasculo:fer for, enfortir
commeatus:pas;  permís militar;  comboi;  provisions, queviures
commeleto:exercitar-se, tocar un instrument musical
commemini:recordar, recordar-se
commemoratio:record
commemoro:recordar, evocar
commendo:confiar
commentarium:apunt, esborrany, notes, arxiu, diari
commentarius:apunt, esborrany, notes, arxiu, diari
commentum:invenció, ficció, invent, estratagema
commeo:soler anar, circular
commercium:comerç, negoci;  tracte, relacions, intercanvi
commereo:cometre (una falta)
commeritus:merescut
commeto:anar
commilitium:fraternitat d'armes, servei militar fet en commú
commilito:company d'armes
comminiscor:imaginar
comminor:menacer (alicui mortem : algú de mort)
comminuo:fer miques, esbocinar, triturar
comminus:de prop
commisceo:barrejar amb;  unir, aliar, confondre
commisereor:deplorar,
commiseror:lamentar, deplorar;  excitar la compassió
commissor:dur una vida dissipada
committo:confiar alguna cosa a algú, (- proelium) : iniciar el combat, arriscar-se, exposar-se a (+ut +subj.)
Commius:Commi
commode:bé, convenientment, adientment, en bones condicions
commoditas:la comoditat, la conveniència, l'avantatge
commodo:a temps, oportunament
commodule:de manera prou convenient o adient
commodum2:tot just, alhora, precisament
commodum:comoditat, avantatge, profit
commodus:convenient, adient, benevolent
commoneo:1.  fer pensar, fer recordar  2.  advertir, aconsellar
commoror:aturar-se, romandre
commotus:animat, viu, agitat
commoveo:1. posar en moviment, desplaçar  2. sacsejar, agitar, colpir (el cos o l'esprit), excitar, impressionar, pertorbar  3. suscitar, fer sorgir (un sentiment)
communico:repartir amb, compartir, fer participar de, posar en comú, comunicar
communio:fortificar, construir (un fortí), reforçar, assegurar
communis:1.  comú  2.  agradós, afable, sociable
commutatio:canvi, mutació, substitució
commuto:canviar, transformar
como:arranjar, pentinar, guarnir
comoedia:comèdia
compages:1. unió, lligam, vincle, abraçada  2. juntura, encaix  3. carcassa.
comparatio:comparació
compareo:1. aparèixer, manifestar-se   2. ésser visible   3. realitzar-se, efectuar-se.
compar:igual, semblant, similar
comparo:1.  preparar, aparellar, comparar   2. procurar, proveir, fornir 3. disposar, establir.
compavesco:esgarrifar-se
compecto:de - : de comú acord, segons el convingut
compedio:engrillonar, encadenar
compello:menar, empaitar, empènyer
compendium:guany, profit, estalvi, economia, (compendia, orum : camí més curt, drecera)
compenso:compensar, equilibrar, obtenir en canvi, bescanviar
comperio:descobrir, esbrinar, assabentar-se
compesco:retenir, tancar, reprimir, apaivagar
compes:(gral. pl.) grillons (per als peus)
competitor:competidor, rival
competo:encreuar-se, trobar-se (camins, línies), coincidir, convenir, correspondre
compilo:robar, saquejar, plagiar
compingo:1. fabricar, bastir   2.  fixar, lligar
complaceo:captivar, complaure, satisfer
complacitus:agradable, clement
complector:1. abraçar, estrènyer, lligar, encerclar   2. comprendre, copsar, recordar  3. resumir, sintetitzar   4. associar, acollir, afavorir
compleo:omplir, emplenar
complexus:abraçada, unió, vincle afectuós
complico:doblegar, enrotllar, plegar
complodo:batre, picar de mans, aplaudir
comploratio:lamentació, plany
comploro:plorar, lamentar
complures:pl. diversos, un bon nombre de, molts
compono:ajuntar, aplegar, disposar, bastir, arranjar, posar fi (compositus, a, um : preparat, disposat; arrenglerat)
comporto:transportar, aplegar, acumular
compos:dotat, satisfet en els desigs, afectat
composito:segons el pla convingut
comprecatio:pregària pública o col·lectiva a una divinitat
comprehendo:1. agafar, estrènyer  2. concebre  3. descobrir, comprendre.
compressio:compressió, unió, repressió
comprimo:1. comprimir, prémer, estrènyer, serrar, cloure  2. contenir, deturar  3. intimidar
comprobo:confirmar, comprovar, ratificar
comptus2:guarniment, pentinat
comptus:guarnit, pentinat, polit, elegant
computatio:càlcul, compte
computo:calcular, comptar, fer comptes
conatus:esforç, afany, intent, empresa, temptativa
conbibo:beure en companyia
concaedes:barricada d'arbres talats
concastigo:castigar severament
concavus:concau, buit
concedo:1.  retirar-se, anar-se'n  2.  concedir, abandonar, admetre, perdonar, renunciar a
concelebro:celebrar, festejar
concelo:amagar
concentus:acord de veus o d'instruments, concert,  harmonia
conceptaculum:receptacle, dipòsit, recipient
conceptio:1. concepció  2.  acció de rebre  3.  redacció, fòrmula jurídica
conceptus:concepció, encesa, dipòsit, retenció
concerpo:arrencar, esquinçar, esbocinar
concesso:deixar, cessar, aturar-se
concessus:concessió, permís, consentiment
concha:conxa, perla, múrex (mol·lusc del qual s'extreu la propra), porpra, trompeta dels Tritons
conchis:mongeta, bajoca
conchylium:ostra, conquilla (del múrex, del qual s'extreu la porpra)
concido:tallar, esbocinar, destruir
conciliabulum:lloc de reunió, (còmic) antre de perdició
conciliator:mediador, mitjancer, promotor
concilio:unir, conciliar, atraure, proporcionar, procurar a algú la benevolència
concilium:assemblea
concinnis:ben arranjat, ben fet
concinno:preparar, arranjar, produir
concino:cantar a cor; estar d'acord, acordar
concio:reunir, reclutar, posar en moviment
concipio:concebre, néixer, produir
concitate:vivament, amb animació
concitator:instigador
concito:llançar amb força, excitar, suscitar, inflamar
conclamito:cridar amb força
conclamo:cridar junts, aclamar
conclave:cambra que es tanca amb clau;  dormitori;  menjador
concludo:tancar, concloure
concolor:del mateix color
concordia:1. avinença, afinitat, acord entre persones  2.  harmonia de les coses.  Concordia, ae, f. : la deessa Concòrdia.  Concordia, ae, f. : Concòrdia (nom d'algunes ciutats).
concors:concordant, que està en harmonia
concredo:confiar
concremo:cremar completament
concrepo:fer soroll
concresco:endurir-se
concubia:una de les divisions de la nit entre els romans, el moment del primer son abans de mitjanit.
concubina:concubina
concubinus:concubí
concubitus:1.  lloc on estirar-se per menjar  2.  acoblament (dels animals)
concubium:coit
concumbo:jeure amb, anar-se'n al llit (amb algú)
concupisco:desitjar vivament, cobejar
concuro:tenir bona cura de
concurro:córrer juntament
concursio:encontre, col·lisió, topada
concursus:concurrència, afluència
concustodio:guardar, custodiar amb cura
concutio:sacsejar, sotragar, abatre
condeceo:convenir, escaure's
condecoro:ornar, decorar
condemno:condemnar
condicio:condició, situació, estat
condico:fixar un acord, notificar, convenir
condimentum:condiment
condio:condimentar, amanir
condiscipulus:condeixeble
conditor:fundador
conditorium:fèretre, sepulcre, dipòsit
conditura:procediment per conservar els aliments; condimentació
conditust:= conditus est
condo:amagar, tancar, enterrar (condere urbem : fundar una ciutat)
condolesco:patir un dolor, fer-se mal
condono:donar, regalar, oferir
conducibilis:útil, profitós (conducibile, is, n. : l'interès general)
conduco:reunir, concentrar, aplegar;  llogar, prendre a sou, contractar;  ser útil, avantatjós.
conecto:lligar, unir, entrelligar
confabulor:conversar, enraonar
confarreatio:confarreació (un tipus de matrimoni entre romans)
confarreo:celebrar un matrimoni per confarreatio
confector:encarregat, el qui du a terme; destructor, matador (- ferarum = del bestiar)
confero:1.  portar de tot arreu a un lloc, reunir  2. dirigir, enfilar; me - : refugiar-se
confertus:atapeït, amuntegat, ple
confessio:confessió, admissió reconeixement
confessus:que confessa (la seva culpabilitat)
confestim:al moment, de seguida
conficio:1. fer (completament)    2. acabar, finalitzar, concloure   3. preparar  4. consumir, destruir   5. matar, debilitar, abatre
confidens:confiat, animat, decidit
confidenter:amb confiança, audaçment, amb desvergonyiment
confidentia:confiança, seguretat
confido:confiar, refiar-se
configo:clavar, travessar
confingo:1. formar, construir   2. imaginar,  fingir
confinis:limítrof, fronterer, veí
confinium:límit, veïnatge, confí
confirmatio:afirmació, asseveració, confirmació
confirmo:enfortir, assegurar, confirmar
confiteor:confessar
conflagro:cremar-se, ser consumit per les flames
conflictor:lluitar contra
conflicto:topar contra, torbar, inquietar
conflictus:xoc, lluita, combat
confligo:combatre, confrontar, estar en conflicte
conflo:1. revifar, atiar (el foc, una guerra).   2. fondre (un metall, una estàtua), forjar; algun cop destruir.   3.  produir, causar, ocasionar.   4. aplegar, reunir, acumular.
confluo:fluir juntament, ajuntar les seves aigües, afluir, concórrer, anar en massa
confodio:cavar, travessar; afligir
confragosus:aspre, abrupte
confrico:fregar, refregar
confringo:trencar, rompre, esbotzar, enderrocar
confugio:fugir, refugiar-se, recórrer (a algú)
confulgeo:resplendir
confundo:barrejar, confondre
confusio:barreja, confusió, desordre
confusus:desordenat, confús
congemo:gemegar (conjuntament o profundament), plorar, deplorar
congeries:pila, munt, amuntegament
congero:amuntegar, arreplegar
conglobo:apilotar, arrodonir;  aplegar;  aglomerar, amassar
congredior:1. anar a parlar, abordar algú, trobar-se, entrevistar   2. combatre, discutir, disputar
congrego:tr.  - congregar, reunir, aplegar, ajuntar.
congressus:trobada
congruens:convenient, just, conforme
congruo:estar d'acord, concordar
conitor:fer grans esforços
coniveo:cloure o aclucar els ulls
conjectanea:conjectures
conjecto:conjecturar
conjectura:conjectura (sobre algú o alguna cosa), suposició, previsió, judici, predicció
conjectus:llançament, tret, acció de dirigir la mirada (cap a algú)
conjicio:disparar, ficar
conjuga:esposa
conjugalis:conjugal, relatiu al matrimoni
conjugium:unió, matrimoni, cònjuge (marit o muller)
conjugo:unir en matrimoni, casar
conjunctio:unió, llaç, vincle del matrimoni
conjunctivus:que lliga, que vincula ; - modus : el subjuntiu
conjungo:lligar, unir (per llaços familiars o d'amistat), aplegar
conjunx:esposa
conjuratio:jurament en comú (fet pels soldats romans); conspiració; complot
conjuratus:conjurat, conspirador
conjuro:jurar en comú; conjurar, conspirar
conjux:esposa, muller, espòs, marit
conlacrimo:plorar junts
conlaudo:omplir d'afalacs
conlocatio:posició, disposició
conlustro:il·luminar vivament; recórrer (amb la mirada), guaitar, contemplar
connecto:lligar, ajuntar
connubium:el matrimoni, dret de matrimoni
conor:esforçar-se, escarrassar-se; preparar-se, disposar-se; iniciar
conquasso:secouer fortement, briser, casser;  sotragar, sacsejar
conqueror:deplorar
conquiesco:reposar
conquiro:cercar, recollir, reclutar
consaluto:saludar, aclamar
consanguineus:de la mateixa sang, consanguini
consaucio:ferir greument
consavio:besar, cobrir de petons
consceleratus:tacar, sollar amb un crim, deshonrar
conscendo:pujar (-navem = embarcar)
conscientia:coneixement exacte i profund, confidència
conscisco:1. decidir, decretar   2. executar una acció decidida, consciscere (sibi) mortem : matar-se voluntàriament
conscius:1.  testimoni, confident, còmplice.  2.  que té la consciència de, conscient de.  3. que se sent culpable
conscribo:compondre, redactar
consecro:consagrar, reconèixer com a sagrat
consenesco:envellir, llanguir
consensio:acord, consentiment
consensus:acord, unanimitat
consentaneus:d'acord amb, conforme amb, convenient, conseqüent
consentio:estar d'acord
consequia:la continuació (consequius, a, um : que segueix
consequor:1. seguir   2. perseguir, cercar   3. aconseguir, obtenir
consero2:sembrar, plantar
consero:enllaçar, estrènyer, ajuntar (manus = disputar-se)
conservatio:acció de conservar, conservació, salvació
conservo:preservar, conservar
considero:considerar, examinar atentament
Considius:Considi
consido:asseure's, detenir-se, instal·lar-se
consigno:segellar, signar (un contracte matrimonial)
consiliator:conseller
consiliatrix:consellera
consilium:1. deliberació, consulta    2. consell, assemblea    3.  projecte, pla  4. parer, opinió   5. seny, prudència
consimilis:semblant del tot
consisto:establir-se, col·locar-se
consobrinus:el cosí germà (per part de mare)
consocio:associar, ajuntar, concertar amb
consolabilis:consolable
consolor:consolar, conhortar, confortar
consono:sonar alhora, ressonar, estar en harmonia o d'acord
consonus:harmoniós, conforme, convenient
consopio:adormir, atordir
consors:participant, que té en comú, copropietari
consortium:associació
conspectus:vista, esguard, mirada
conspiciendus:notable
conspicio:mirar, considerar, observar
conspicor:contemplar, veure
conspicuus:visible, remarcable
conspiratio:1. acord, unió    2. la conspiració, complot
conspiratus:conjurat, conspirador
conspiro:conspirar
conspondeo:comprometre's mútuament
constans:ferm, estable, resolut, perseverant
constanter:amb constància, amb fermesa; d'una manera contínua, invariablement
constantia:regularitat, constància; fermesa, integritat; coherència, congruència
consternatio:torbament, confusió; avalot, motí
consterno2:cobrir, omplir; abatre, fer caure
consterno:esverar, espantar, esfereïr
constituo:1. situar.   2. establir, disposar (les tropes, una flota).  3.  construir, fundar, establir, instituir, aixecar, assegurar.   4. regular, organitzar.  5.  fixar, assignar, atribuir, definir, determinar, demostrar.   6. acordar, assenyalar; citar-se amb, tenir una cita.  7. resoldre, decidir, decidir-se a .
constitutio:1.  condició, naturalesa, posició, situació  2.  definició   3.  disposició legal, constitució
constitutum:conveni, acord, cita
consto:1. estar quiet, estar immòbil, mantenir-se, existir. 2. aplegar-se, estar d'acord, acordar; impers. constat + inf. :  és evident, és clar; constare ex : estar compost de
constrepo:fer un fort soroll, fer ressonar
constringo:estrènyer, mantenir unit, reprimir
construo:amuntegar, acumular, aliniar, construir, edificar
constuprator:violador
constupro:violar, deshonrar
consuesco:acostumar habituar-se a
consuetudo:1. costum, ús, hàbit.   2. tracte freqüent, familiaritat, intimitat   3. ús lingüístic, llengua corrent
consularis:consular
consulatus:consolat, dignitat o funció de cònsol
consul:cònsol
consulo:1.  deliberar, prendre mesures, tenir cura de, vetllar per   2.  consultar
consultatio:deliberació, debat, consulta
consulto:deliberar, consultar, interrogar
consultor:qui demana consell, consultant
consultum:decret, deliberació, mesura; senatus - : decret del senat
consummatio:1. acumulació.    2. acompliment, conclusió, realització
consummo:1. comptar   2. acomplir, acabar
consumo:1. gastar, invertir   2. consumir, esgotar   3. esmerçar, destruir,
consuo:cosir, ordir, tramar
consurgo:aixecar-se, alçar-se, dreçar-se, estirar-se
contabesco:aprimar-se, consumir-se, morir
contactus:contacte, contagi
contagio:contacte, relació, unió, influència
contagium:contacte, contagi, influència
contamino:corrompre, contaminar
contego:cobrir, amagar, dissimular
contemno:tr. - menystenir, creure indigne, desafiar, resistir
contemplatio:mirada, contemplació, examen, consideració
contemplator:contemplador, observador
contemplo:contemplar
contemplor:mirar atentament, contemplar
contemptio:menyspreu
contemptor:menyspreador
contemptus:menyspreu
contendo:1. tibar, tensar, disparar, llançar  2. esforçar-se a, tendir a, pretendre   3.  lluitar, rivalitzar    4. comparar
contente:amb esforç, amb rigor, amb vehemència
contentio:esforç, lluita, rivalitat, conflicte, tensió, comparació
contentus:(pp de contineo) content, satisfet; (pp de contendo) tens, estirat, tibat, ocupat
conterminus:contigu, limítrof, fronterer
contero:esmicolar, gastar, esgotar; (tempus -) passar el temps;  (en passiva) consagrar-se
contestatio:declaració formal dels testimonis, atestat,
contextus:nexe, lligam, unió
conticeo:callar, emmudir
contiguus:veí, contigu, a l'abast
continenter:contínuament, sense interrupció, sòbriament
continentia:continència, moderació, domini d'un mateix
contineo:contenir, mantenir, conservar
contingo:tocar, assolir, ser veí, estar en contacte; contingit + dat (v. int): succeeix, pertoca
continor:trobar-se a
continuatio:successió ininterrompuda, continuació, continuïtat
continuatus:continu, consecutiu, ininterromput
continuo:sense interrupció, contínuament; a l'instant
continuus:continu (en l'espai i en el temps);  (fig.) ininterromput
contionabundus:que arenga, que diu en les seves arengues
contionor:parlar en públic, pronunciar un discurs; reunir-se, assistir a una assemblea
contio:tribuna, assemblea (no legislativa) del poble o de l'exèrcit convocada per un magistrat,  discurs davant d'una assemblea
contono:contonat = trona fortament
contorqueo:tòrcer, entortolligar, llançar, disparar
contractus:estret, prim, recollit, moderat, recollit
contra:davant, enfront de, al contrari; prep + acc : contra
contraho:1. arronsar, encongir   2. escurçar, reduir   3. aplegar, reunir, 4. causar, provocar   5. arranjar concertar
contrarie:contràriament, al contrari
contrarius:contrari, oposat
contremesco:començar a tremolar, esgarrifar-se
controversia:controvèrsia, la discussió;  plet, litigi
contubernalis:camarada, company
contubernium:companyonia dels soldats, camaraderia, intimitat; tracte, cohabitació, contuberni (mena de matrimoni entre esclaus o entre lliures i esclaus); tenda comuna (de soldats), allotjament comú (d'esclaus)
contueor:observar, contemplar, examinar
contumacia:contumàcia, tossuderia, obstinació, esperit d'independència
contumax:tossut, obstinat; tenaç, inflexible, constant; recalcitrant, rebel
contumelia:ultratge, reprovació, injúria
contumeliose:insolentment, amb ultratge
contumeliosus:denigrant, ultratjós
contumulo:enterrar
contundo:estovar a base de cops, esclafar, abatre
conturbatus:abatut
conturbo:torbar, alterar, desordenar
contus:perxa, pica, llança
conubium:matrimoni, dret de matrimoni
conus:con, punta de casccône
convalesco:refer-se, guarir-se; créixer, augmentar
convallis:fondalada, vall fonda o encaixonada
convector:company de viatge
convello:arrencar, excavar, enderrocar, commoure
convena:qui es troba, qui es reuneix  (convenae, arum : estrangers, fugitius, aventurers)
convenio:1.  acudir conjuntament, reunir-se, aplegar-se   2.  convenir, adaptar-se   3. estar d'acord, entendre's   4.  conuenit : convé, és lògic   5. (jur.) -in manu : passar a la jurisdicció del marit, casar-se
conventicius:trobat casualment, ocasional
conventus:assemblea, reunió, ceremònia, sessió judicial;  colònia romana
conversatio:ús freqüent de quelcom, comerç, tracte, familiaritat
converto:girar, fer voltar; se conuertere : convertir-se en
convexus:convex, arrodonit, enclotat, inclinat
convicium:cridòria, terrabastall, crit de desaprovació, improperi, injúria, retret
convictor:comensal, company de taula
convictus:convivència, vida comuna; banquet
convinco:véncer totalment, confondre l'adversari, convèncer, probar la culpabilitat
conviva:comensal, convidat
convivalis:de banquet
convivium:banquet, festí, convit
convoco:convocar
convolo:acudir volant, aplegar-se de pressa
convomo:vomitar sobre
convulnero:ferir greument
cooperio:cobrir del tot, aclaparar
coopto:admetre, elegir, escollir
coorior:aparèixer, originar-se, sorgir
coperculum:tapadora
Copernicus:Copèrnic
copia:abundància, possibilitat, facultat; (pl.) riqueses, tropes
copiosus:ric
copo:comerciant, marxant; taverner, hostaler
copula:lligam, cadena, unió
copulo:lligar, ajuntar, unir
coquo:coure
coquus:cuiner
coram:davant, públicament
corbis:cabàs, cistell
corcodillus:cocodril
corcodilus:cocodril
cor:cor
cordatus:assenyat, intel·ligent
cordolium:pena del cor
Corduba:Còrduba (ciutat de la Bètica, actual Còrdova)
Cordus:Cord (cognom de família)
Corfinium:Corfini (ciutat dels pelignes)
Corinthius:corinti, de Corint (ciutat de Grècia)
Corinthus:Corint (ciutat de Grècia)
Coriolanus:Coriolà (general romà)
corium:pell (dels animals, de l'home); cuir
Cornelia:Cornèlia (nom femení de família, mare dels Gracs)
Cornelius:Corneli (nom de família)
corneus:corni, de corn; sanguinyol (arbre)
cornicen:tocador de corn
Corniculanus:de Curnícul (ciutat del Laci)
corniger:que té banyes, cornut
cornix:cornella
cornu:banya;  ala d'una línia de batalla
cornum:fruit i fruita del sanguinyol; javelina
corolla:corona
corollarium:corona, present, gratificació
corona:corona; cordó de tropes, línia de soldats
coronarius:per a la corona
corono:coronar
corporalis:corporal
corpus:cos
corrigo:aixercar, dreçar; corregir, rectificar
corripio:agafar, prendre; apoderar-se de
corrivo:canalitzar, embassar, desviar les aigües cap a un mateix lloc
corroboro:reforçar, enrobustir
corrogo:convidar a la vegada; sol·licitar amb insistència
corrugo:corrugar, arrugar
corrumpo:1. destruir, malmetre, arruïnar.   2. corrompre, infectar, podrir, deteriorar; alterar, falsificar  3. corrompre, pervertir, seduir, subornar
corruo:desplomar-se, fracassar
corruptela:corrupció, seducció
corruptio:corrupció, seducció, suborn
corruptor:corruptor, seductor
cortex:closca, escorça, suro, pell, pellofa
corusco:agitar, brandar, moure ràpidament; brillar, centellejar; llançar
coruscus:agitat, vibrant; brillant
corvus:corb
Cosa:Cosa (ciutat d'Etrúria)
cos:pedra esmoladora, mola
coss:abreujament per consules o consulibus
Cossunatius:Cossunati
Cossus:Cossus (cognom de família, tribú militar)
costa:costella, costellam, flanc, costat
cotidie:(et quo-) cada dia, diàriament
Cotta:Cota (cognom de família)
cottana:figues petites (de Síria)
cottidiano:quotidianament
cottidianus:diari, quotidià, habitual
cottidie:cada dia, diàriament
Cotys:Cotis (rei de Tràcia)
Cous:Cos (illa del mar Egeu)
coxendix:maluc, anca, cuixa
crabro:borinot
Crantor:Cràntor (escuder de Peleu, filòsof grec)
crapula:resina aromàtica (que es mesclava amb el vi); cràpula, borratxera, ressaca
cras:demà
crasse:amb una capa espessa, espessament; d'una manera basta, sense art
crassitudo:espessor, gruix
crassus:gras, gros, bast, rude, groller  (Crassus, i, m. : Cras)
crastinus:de demà (crastinum, i, n. : l'endemà)
Cratippus:Cratip (filòsof grec)
cratis:canyís, reixat, encanyissat
creator:creador, fundador
creber:abundant, ric, copiós, freqüent; (pl.) nombrosos, nombroses, molts
crebresco:incrementar, repetir-se, propagar-se
crebro:sovint, amb freqüència
credibilis:creïble
creditast:= credita est
creditor:creditor
credo:1. confiar, encomanar, lliurar   2. fiar-se, refiar-se, tenir confiança.   3. tenir per verdader, creure    4. creure, pensar, considerar
credulitas:la credulitat
credulus:credul, que creu fàcilment, refiat, confiat, segur
cremo:cremar, incinerar
creo:1.  créar, engendrar, produir 2.  elegir, nomenar
Creon:Creont (rei de Corint, rei d'Atenes)
Crepereius:Creperei
Creperius:Creperi
crepida:sandàlia
crepido:base, sòcol, pedestal, terraplè, mur de contenció; escullera, moll
crepito:crepitar, espetegar, cruixir, fer soroll
crepitus:soroll sec, espetec
crepo:ressonar, espetegar, cruixir, crepitar; fer sonar, fer soroll; repetir sense parar
crepusculum:crepuscle vespertí
cresco:créixer
Creta2:Creta (illa grega)
creta:creta, argila, guix
Cretensis:cretenc, de Creta  (Cretenses, ium : els cretencs)
Creticus:Crètic (nom d'home);  sobrenom de Metel
cretosus:argilós
crimen:acusació, inculpació, pretext, falta, crim
criminatio:acusació, incriminació, calúmnia
criminor:incriminar, acusar calumniant
criminosus:acusatori, difamatori, agressiu, calumniós
crinis:cabell, cabellera, cua
crinitus:cabellut, de llarga cabellera
Crispinus:Crispí
Crispus:Crisp (cognom de família)
Critolaus:Critolau
Crixus:Crixus
croceus:de safrà, de color safrà, groc, daurat
crocodilus:cocodril
Croesus:Cres
Crotoniensis:de Cròtona (ciutat del sud d'Itàlia)
cruciatus:tortura, suplici, turment
crucio:turmentar, torturar; sofrir tortura
crudelis:cruel
crudelitas:crueltat, duresa, inhumanitat.
crudus:sagnant, cru;  no digerit, no assimilat; encara no madur, encara fresc, encara verd; cruel,
cruento:ensagnar, tacar amb sang, fer sagnar, ferir
cruentus:ensagnat, sangonós, sagnant, cruent
crumina:morral, sarró; portamonedes
cruor:sang
crus:cama
crustallum:gel, glaç, cristall; copa de cristall
crustularius:confiter, pastisser
crustulum:pastisset, confit
crustum:pastís
crux:creu
crystallinum:atuell de cristall
cubicularis:de dormitori, de cambra
cubicularius:servent de dormitori
cubiculum:dormitori
cubile:jaç, llit
cubito:estirar-se sovint, estar ajegut
cubitum:colze; colzada (mesura equivalent a 44 cm)
cubitus:colze
cubo:estirar-se sovint, estar ajegut
cucullus:caputxa
cuculus:cucut; ximple, neci
cucurbita:carabassa
cujas:de quin país? de quin origen?
culcita:matalàs, coixí
culex:mosquit
culleus:odre, bot (per al vi, etc.)
culmen:cim, cimadal, pinacle
culmus:tija, palla, sostre de palla
culpa:falta
culpo:culpar, acusar, blasmar
cultellus:ganivet petit
culter:ganivet
cultor:cultivador, conreador, habitant, protector, amic
cultus:1.  cultiu, conreu, agricultura; le travail du laboureur, le labour, le labourage; cura, manteniment.   2. formació, educació, cultura.   3. culte, devoció (als déus), testimonis de respecte (al rei), honors.   4.  gènere de vida, formació educació, cultura; refinament, luxe.   5. aparença, aspecte, estil, habillament, elegància, ornament.
cultus2:cultivat, conreat, ben ornamentat
cum:1. (Prep. + abl.) amb    2. (conj. + ind.) quan, en el moment que, cada cop que; fins i tot quan   3. (conj. + subj.)  ja que, puix que, atès que, encara que; (valor temporal causal) quan + verb en indicatiu, gerundi,  com + verb en subjuntiu
Cumae:Cumes (ciutat de la Campània)
Cumanus:de Cumes (ciutat de la Campània)
cumba:barca
cuminum:comí
cumulate:plenament, amb abundància
cumulo:amuntegar, acumular, augmentar, omplir, coronar
cumulus:pila, munt, cúmul, coronament, súmmum
cunabula:bressol, niu, lloc de naixement
cunae:bressol, primera infantesa
cunctabundus:vacil·lant
cunctanter:lentament, amb vacil·lació o dubte
cunctatio:dubte, vacil·lació
cuncti:tots en massa
cunctor:tardar, entretenir-se, quedar-se enrere; vacil·lar; detenir-se, entretenir-se, aturar-se.
cunctus:tot sencer, tot junt
cuneatim:en tascó, en columnes tancades
cuneus:tascó, falca; formació de combat en forma de triangle
cunnus:con
cupiditas:desig, deler, passió
cupido:1. desig violent, deler.   2. passió pel diner, cobdícia.   3. passió amorosa, amor  (Cupido, inis : Cupido).
cupidus:1. desitjós, ansiós, delerós.    2. àvid, ambiciós.   3. enamorat, boig d'amor.   4. parcial.
cupio:desitjar
cupressus:xiprer
cura:cura, preocupació
curatio:1. acció d'ocupar-se de, cura.  2. administració, càrrec, direcció.   3. cura, tractament per curar.
curator:el qui té cura, encarregat
Cures:Cures (ciutat dels sabins)
curia:cúria (una de les divisions del poble romà)
Curiatius:Curiaci (en plural : els Curiacis, germans guerrers d'Alba Longa)
curiatus:curiat, que pertany a la cúria
curiose:amb cura, amb interès, amb curiositat
curiositas:curiositat, desig de saber,  diligència
curiosus:curós, acurat, minuciós; indiscret, curiós, àvid de saber, indiscret
Curius:Curi (nom de família), Manli Curi Dentat, vencedor dels samnites i de Pirros
curo:tenir cura, ocupar-se (curatus, a, um : ben cuidat)
cur:per què?
curriculum:carro de curses, carro de batalla; correguda, cursa de carros
curro:córrer
currus:carro
cursim:corrents, de pressa, al vol
curso:córrer d'ací cap a allà
cursor:corredor, missatger
cursura:cursa, carrera
cursus:cursa, recorregut, trajecte
curulis:pertanyent o referent al carro triomfal, curul (curulis, is : seient curul, reservat a cònsols, pretors i edils curuls)
curvamen:corba, curvatura
curvo:corbar, encorbar, arquejar
curvus:encorbat, corbat
cuspis:punta, pica, javelina
Cuspius:Cuspi
custodela:guarda, custòdia
custodia:presó, guàrdia, vigilància; cos de guàrdia, lloc de vigilància
custodio:protegir, defensar, guardar
custos:guarda, guardià, vigilant
Cusus:Cus (riu afluent del Danubi)
cuticula:pell
cutis:pell, cutis
Cyclades:les Cíclades (illes de l'Egeu)
cycneus:del cigne
cylindrus:cilindre
cymbalum:címbal, plateret
Cynicus:caní, malalt de paràlisi canina; cínic, de l'escola filosòfica cínica
Cynthia:Cíntia (Diana; estimada de Properci)
Cyprius:de Xipre; cipri
Cyrenae:Cirene (colònia grega del nord d'Àfrica)
Cyrrus:Cirrus (ciutat de l'Àsia Menor)
Cyrus:Cir (rei de Pèrsia)
Cythera:Citera (illa de la mar Egea)
Cythereus:de Citera (illa de la mar Egea)
Cyzicus:Cízic (ciutat de l'Àsia Menor)
d:abreviació de diem
Daedalus:Dèdal (arquitecte mític constructor del Laberint)
Dahae:els dahes (poble escita)
Dalmatia:Dalmàcia (província del mar Adriàtic)
Damascus:de Damasc, damascè
Damasippus:Damasip (pretor)
damnatio:condemnació, condemna judicialla condamnation
damno:condemnar (damnatus, a, um : 1. condemnat (judicialment), obligat a  2. rebutjat, reprovat)
damnosus:perjudicial, funest, danyós; malgastador, dissipador
damnum:perjudici, detriment, dany;  pèrdua de tropes a la guerra
Danai:els dànaus, els grecs
Danaus:dànau, grec
daps:en gral. en plural, dapes, dapum : sacrifici ofert als déus, àpat, banquet
Dardania:Dardània, Troia
Dardanides:descendent de Dàrdan, troià
Dardanius:dardani, troià
Dardanus:dardani, troià
Darius:Darios (rei de Pèrsia)
datast:= data est
datio:acció de donar, donació; dret d'alienació dels béns, pagament
Daunus:Daune (rei mític pare de Turn)
dea:dea, deessa
deambulo:passejar
dearmo:llevar les armes, desarmar, despullar
debello:acabar la guerra per un combat, sostenir un combat decisiu, vèncer, triomfar
debeo:haver de donar, deure, estar obligat a
debilis:1. feble, dèbil; impotent.   2. (fig.) incomplet, defectuós
debilitas:feblesa, debilitat
debilito:malmetre, espatllar; afeblir, debilitar, paralitzar
debitor:deutor
decanto:cantar sense parar, recitar, cantar; lloar, ponderar, fascinar, encantar
decedo:allunyar-se, anar-s'n, marxar, morir
decem:deu
decemviralis:decemviral (decemuirales leges: la llei de les XII Taules)
decemvir:decemvir ( decemuiri,-orum: comissió de deu magistrats, autors de la Llei de les XII Taules)
decennium:decenni, període de deu anys
decens:decent, escaient, adient; ben format, graciós
decerno:decretar, decidir
decerpo:collir, recollir, arrencar
decerto:decidir en un combat, dur a terme una batalla decisiva
decessio:sortida, partida, marxa; pèrdua, minva, sostracció
decessus:partença, mort, retirada
decet:convé, s'escau
Decianus:Decià (nom d'home)
decido:caure; patir una derrota, morir
deciduus:que cau, caduc
decies:deu cops
decimus:desè, desena
decipio:enganyar, defraudar, decebre
Decius:Deci (nom de família)
declamatio:declamació, estil declamatori
declamo:declamar, exercitar-se en l'oratòria
declaro:mostrar, fer palès, explicar, manifestar, proclamar, nomenar
declinatio:desviació, inclinació, aversió; declinació
declino:1. apartar, desviar, decantar   2. flexionar, declinar conjugar   3. (v. int.) apartar-se, desviar-se
declivis:en declivi, pendent
decollo:degollar, decapitar
decoquo:reduir per la cocció, coure del tot; arruïnar-se, fer fallida
decor:decor, conveniència; elegància, gràcia, bellesa
decoriter:de manera plaent, graciosament
decoro:decorar, embellir; honorar, dignificar
decorus:decorós, honorable, decent; ben disposat, bonic, elegant
decretum:decisió, decret
decumanus:del delme (desena part de la collita que calia pagar); que pertany a la desena legió (porta decumana : porta decumana)
decumus:desè
decuria:reunió de deu, corporació, decúria
decurio:decurió (oficial que comanda deu cavallers; senador locar dels municipis o de les colònies)
decurro:baixar corrent, precipitar-se
decursus:baixada corrent, descens ràpid; cursa, carrera; declivi,pendent
decus:glòria, honor
decutio:treure colpejant, abatre, fer caure
dedecet:no sembla bé, no s'escau, no convé
dedecoro:desfigurar, deformar, enlletgir; deshonrar, marcar
dedecus:deshonor, vergonya, ignomínia, infàmia
de:des de dalt, sobre, de
dedicatio:consagració, dedicació, inauguració
dedico:dedicar, consagrar
dedignor:refusar, menystenir, desdenyar
dedisco:desaprendre, deixar de saber, oblidar el que s'ha après
deditio:submissió, rendició, capitulació
deditus:consagrat, absort, lliurat a una passió
dedo:lliurar, dedicar-se; lliurar-se, rendir-se, sotmetre
dedolo:polir, ribotejar;  apallissar, bastonejar
deduco:1. fer baixar, fer davallar   2. conduir   3. fundar   4. desviar   5. treure, fer retirar
deductio:conducció, desviació, derivació
deductor:1. acompanyant, escorta (d'un candidat o d'un magistrat acabat d'escollir).   2. guia, conductor, autor.
defaecabilis:que es pot netejar, purificable
defatigo:cansar, fatigar, esgotar
defectio:defecció, deserció, allunyament; mancança, desaparició; traïció
defector:traïdor, desertor
defendo:allunyar, rebutjar, defensar, preservar
defensio:rebuig, defensa, protecció
defenso:defensar enèrgicament, impedir
defensor:defensor, preservador
defero:1. portar d'un lloc elevat a un més baix, dur, traslladar.   2. empènyer, arrossegar.   3. lliurar, confiar, conferir, dipositar   4. revelar, reportar, conferir, denunciar
defervesco:deixar de bullir, deixar de fermentar
defessus:fatigat, esgotat
defetigo:fatigar, esgotar, cansar
deficio:1. separar-se, apartar-se.   2. mancar, defallir, desanimar-se.  3. (en pass.) estar privat de, estar faltat
defigo:clavar, enfonsar, fixar
definio:delimitar
definitio:delimitació, definició
deflagro:cremar, consumir-se pel foc, ser destruït, extingir-se
deflammo:apagar, extingir
deflecto:corbar, tòrcer; desviar, apartar
defleo:deplorar, plorar per
defluo:1. fluir, rajar, escórrer-se, baixar suaument, lliscar.  2. perdre's, desaparèixer
defodio:cavar, excavar; soterrar, ocultar
deformis:desfigurat, deforme, contrafet, lleig; vergonyós, groller, vulgar; amorf, sense forma, sense consistència
deformitas:deformitat, imperfecció, lletjor; vergonya, infàmia, indignitat
deformo:deformar, desfigurar, enlletgir; alterar, deshonrar
defringo:trencar, rompre arrencarbriser
defritum:vi cuit
defungor:executar, complir, deslliurar-se, morir (defunctus,a, um : deslliurat, mort)
degener:degenerat, baix, indigne
degenero:degenerar; alterar; malmetre, deshonrar
dego:passar el temps, viure
degravo:carregar massa; afeixugar, aclaparar
degredior:baixar, allunyar-se de
dehinc:a partir d'ací, d'ara endavant
dehisco:obrir-se, entreobrir-se, esquerdar-se, esberlar-se
dehonestamentum:allò que deforma, deformitat; deshonor, infàmia, ignomínia
dehonesto:deshonorar, degradar, infamar
deicio:llançar daltabaix, precipitar; abatre, fer caure, caçar
deinceps:l'un rere l'altre, successivament
deinde:tot seguit, de seguida
dejero:jurar, comprometre's amb jurament
delabor:cauure de; davallar cap a
delasso:fatigar, extenuar
delator:delator, acusador
delectatio:plaer, delectació, diversió
delecto:1. atraure, retenir.    2. delectar, complaure
delectus:elecció; reclutament de soldats, lleva de tropes
delenimentum:lenitiu, atractiu, seducció, encant
deleo:destruir
delfin:dofí
Deliacus:de Delos (illa de l'Egeu, on van néixer Apol·lo i Diana), deli
deliberatio:deliberació
delibero:deliberar, discutir
delibo:prendre, agafar
delicatus:deliciós, atractiu, encantador
deliciae:delícies, amor
deliciolae:diminutiu de deliciae, arum (terme afectuós)
delictum:falta, delicte, error
deligo2:escollir
deligo:lligar, fermar, amarrar
delino:untar, empastifar
delinquo:fallar, errar, cometre una falta
deliratio:extravagància, demència, deliri
deliro:desvariejar, delirar
delitesco:amagar-se, refugiar-se
Delius:de de Delos (illa de l'Egeu, on van néixer Apol·lo i Diana), deli
Delphicus:dèlfic, de Delfos (santuari d'Apol·lo)
Delphi:Delfos (santuari d'Apol·lo)
delphin:dofí
delphinus:dofí
delta:Delta (del Nil)
delubrum:temple, santuari
demano:córrer, rajar, brollar, escolar-se
Demaratus:Demarat (rei d'Esparta; pare del rei Tarquini Prisc)
demeaculum:baixada sota terra
demens:boig, dement
dementia:demència, follia
demeo:baixar, descendir; allunyar-se
demereo:guanyar, merèixer, aconseguir el favor
demergo:enfonsar, submergir
demeto:segar, recol·lectar, collir, arrencar
Demetrius:Demetri
demigro:emigrar, retirar-se, anar-se a establir
deminuo:disminuir, debilitar, minvar
deminutio:disminució, minva, afebliment; pèrdua de drets
demiror:sorprendre's, atsorar-se; preguntar-se, desitjar saber
demisse:a poca alçada; humilment
demitto:fer caure, deixar caure
Democritus:Demòcrit (filòsof grec)
demolior:enderrocar, abatre, tirar a terra, destruir
demonstratio:demostració, descripció; senyal, prova
demonstro:mostrar
demoror:aturar-se, esperar
demorsico:rosegar, mossegar
Demosthenes:Demòstenes (orador atenès)
demo:treure, llevar, collir
demoveo:apartar, allunyar de
demulceo:acariciar, acaronar
demum:finalment
denarius:de deu, que en conté deu; denari (moneda equivalent a deu assos)
denarro:explicar amb detall
denego:1. negar amb energia.    2. denegar, refusar
deni:deu
denique:finalment, per fi
denomino:denominar, anomenar
denoto:designar
dens:dent
denseo:apinyar, atapeïr, amuntegar, condensar, espessir
densus:dens, espès, atapeït
dentatus:dentat, que té dents; polit, agut, penetrant
dentio:posar les dents; dentar
denudo:despullar, descobrir, exposar, desvelar, manifestar
denuntio:1. anunciar, assabentar, notificar, declarar, presagiar.   2. instar, ordenar, prescriure.   3. amenaçar.
denuo:novament, de bell nou
deopto:escollir
deorsum:avall, cap avall
deosculor:besar efusivament, menjar a petons
depasco:pasturar, péixer
depello:abatre, tirar a terra; rebutjar, allunyar, fer fora
dependeo:estar penjat, penjar
deperdo:perdre
depereo:périr, morir
deploro:lamentar-se, deplorar, desesperar, reunciar a
depono:posar a terra, depositar, renunciar a, abandonar
depopulor:devastar, assolar, saquejar
deporto:transportar; obtenir, assolir; deportar, desterrar
deposco:reclamar, demanar amb insistència, exigir
depositum:dipòsit, consignació
deprecatio:súplica, petició de demència o de perdó, l'imprecació, la malédicció
deprecator:1.  qui amb les seves súpliques evita una desgràcia.  2. intercessor, protector
deprecor:suplicar, mirar d'evitar amb súpliques
deprehendo:agafar per sorpresa, prendre, interceptar, descobrir, advertir
deprendo:agafar, prendre, capturar; descobrir, advertir, veure
deprimo:abaixar, enfonsar, anar a pic (un vaixell)
deproelior:batre's, combatre, lluitar
depromo:treure, extreure, prendre
depugno:lluitar en un combat decisiu, combatre a vida o mort; barallar-se amb combat singular
deputo:evaluar, estimar
derado:raspar, netejar raspant
derelictus:abandonat
derelinquo:abandonar totalment; deixar després de morir
derideo:fer befa, mofar-se, riure's de
derigesco:posar-se rígid, esdevenir immòbil; glaçar-se
derigo:posar en línia recta, redreçar, arrenglerar, dirigir, disposar
deripio:arrencar, treure, llevar
derisor:burleta, bromista
derivo:derivar, desviar
deruo:precipitar, fer caure, abatre; caure
deruptus:abrupte, escarpat, a pic
descendo:baixar; - in certamen : entaular un combat
descisco:dessertar, passar-se, renunciar a
describo:anotar, consignar, descriure; distribuir, repartir, dividir
deseco:tallar, segar, retallar, dividir
desero:abandonar
desertor:desertor, renegador
desiderium:enyorança, falta, desig, necessitat
desidero:1. anhelar, desitjar; necessitar.   2. trobar a faltar, enyorar,haver perdut; (en pass.) estar perdut.   3. trobar a faltar.   4. demandar (àmbit jurídic)
desidia:peresa, indolència, desídia
desido:esfondrar-se, enfonsar-se; afeblir, decaure
designatio:indicació, designació; disposició, ordre
designo:marcar, dibuixar, indicar, delimitar (un espai); nomenar (un magistrat); arranjar, ordenar, disposar
desilio:baixar saltant, saltar
desino:cessar, desistir;  acabar, posar fi;  deixar de
desipio:perdre el seny, tornar-se boig
desisto:renunciar a, abstenir-se de;  (desistere + inf.) deixar de
desolo:deixar sol, abandonar; despoblar, assolar
despecto:guaitar des de dalt, dominar;  menysprear
despectus:menyspreu, desdeny
desperatio:desesperança, desesperació, desesper
desperatus:desesperat
despero:perdre l'esperança, desesperar
despicio:mirar des de dalt; menysprear
despolio:robar, espoliar
despondeo:prometre en matrimoni, comprometre (una dona)
destinatio:determinació, resolució, intenció
destinatus:determinat, resolt, fixat
destino:fixar, subjectar, fermar; fixar, decidir; destinar, reservar
destituo:abandonar, deixar, destituir; privar de
destringo:1.  tallar, arrencar, treure  2. desembeinar l'espasa   3. netejar, fregar.  4. raspar, rasurar
destruo:destruir, enderrocar, demolir, abatre
desubito:de sobte
desudasco:suar molt
desuesco:desacostumar, desacostumar-se
desuetudo:desús, manca de costum
desuetus:desacostumat, desavesat, insòlit
desultor:saltador, genet de relleus
desum:faltar, mancar, no assistir, no ajudar
desuper:de dalt, des de dalt, de dalt a baix
detego:descobrir, fer palès, posar de manifest
detergeo:eixugar, netejar assecant, malbaratar, dissipar
deterior:inferior, més dolent, pitjor
deterius:nom. ou acc. neutre de deterior : pitjor, inferior, més dolent
detero:desgastar, atrotinar; disminuir, debilitar
deterreo:dissuadir, apartar, fer desistir de (+ ab o de, i abl.), impedir (ne, quin o quominus + verb en subjuntiu); espantar, atemorir
deterrimus:el pitjor
detestabilis:abominable, detestable
detestatio:imprecació, la maledicció, abominació, aversió; renunciació, abjuració
detestor:detestar, maleir, avorrit, abominar
detexo:teixir completament, acabar de teixir
detineo:mantenir allunyat, retenir, mantenir
detondeo:tallar, esquilar, afaitar
detorqueo:torçar, desviar, girar; deformar, desfigurar
detraho:treure, arrencar, abatre, tirar avall
detrecto:apartar, rebutjar, refusar; rebaixar, desacreditar, menysprear
detrimentum:detriment, pèrdua, perjudici; derrota, desastre
detrudo:empènyer, precipitar, fer fora a empentes, desallotjar
detruncatio:tala, esporgada, poda
detrunco:trossejar, mutilar, decapitar, esbrancar, separar del tronc
detumesco:desinflar-se, aplanar-se; calmar-se, apaivagar-se
detundo:masegar
deturbo:abatre, tirar per terra; privar, despullar, desposseïr
deturpo:desfigurar, enlletgir
deungo:fregar, ungir
deunx:els 11/12 d'una lliura romana (mesura de pes)
deuro:cremar completament, incendiar
deus:déu
deveho:transportar, portar
deveneror:allunyar amb precs; conjurar
devenio:1. anar a parar, arribar.   2. recórrer, acudir
deversitor:hostaler, dispeser
deversor:hoste
deverto:allotjar-se (en un hostal), acudir, recórrer a
devestio:despullar, desvestir
devexus:que baixa, inclinat, pendent (deuexa, orum, n.: terrenys inclinats, pendents)
devincio:lligar, encadenar, obligar
devinco:véncer completament, sotmetre
devius:desviat, apartat, fora del camí; rodamón, solitari; equivocat, forassenyat, insensat
devoco:cridar, fer baixar, fer venir
devolo:baixar volant, abatre's (una au), córrer precipitadament
devolvo:tirar rodolant, precipitar, fer rodolar, caure, precipitar-se
devoro:empassar, engolir, devorar
devotio:vot, consagració, dedicació, sacrifici
devoveo:1. dedicar, consagrar    2. maleïr   3. sotmetre a encanteris, embruixar
dexter:droit ; dextra : dret, que es troba a la dreta
dextra:mà dreta
diadema:diadema, cinta amb la qual se cenyien el cap reis i sacerdots
Dia:Dia (illa del mar de Creta), Naxos
diaeta:habitació, saló;  règim, dieta
dialecticus:dialèctic, hàbil en la dialèctica, lògic
dialis:d'un dia, de l'aire, eteri, aeri;  - Dialis, e : de Júpiter
Diana:Diana (deessa de la caça)
diarium:sing. diari; (plur.) ració diària, jornal
diatriba:discussió, diatriba; acadèmia, escola
dicax:burleta, mordaç, groller
dicio:dominació, poder, domini, jurisdicció
dico:1. dir, affirmar, pronunciar, explicar, recitar.  2. nomenar.  3. pronunciar un discurs, arengar, pledejar.   4. celebrar, cantar, explicar, descriure, predir.  5. fixar, assignar, establir.  6. advertir, assabentar, notificar.  7. significar, voler dir.  8. nomenar, elegir, proclamar.
dictator:cap, dictador
dictatura:dictadura
dictio:1. dicció, expressió  2. ús de la paraula, discurs, conversa.  3. predicció, resposta d'un oracle
dictito:repetir
dicto:dir sovint, dictar
dictu:dir
dictum:paraula, sentència, proverbi
dido:Dido (reina de Cartago)
diduco:separar, dividir, dilatar; disgregar, distribuir
diecula:espai de temps, pròrroga breu
dies:dia
Diespiter:Júpiter (déu del cel)
diffamo:difamar, divulgar
differentia:diferència
differo:1. dispersar, disseminar, esbombar   2. diferir, ajornar   3. ésser diferent, diferir  (differi : ser turmentat)
difficilis:difícil
difficultas:dificultat
difficulter:amb dificultat, difícilment, de mala gana
diffido:desconfiar, no comptar amb
diffindo:dividir, partir, fendre
diffleo:amarar de plor
diffluo:rajar, córrer, vessar-se, escampar-se, dissoldre's
diffugio:desbandada, dispersió
diffundo:vessar, abocar, estendre, escampar
diffututus:esgotat pels excessos sexuals
digero:dividir, separar; ordenar, arreglar, organitzar
digitus:dit (de la mà o del peu); dit, polzada (mesura de longitud); ad digitum pugnaui : vaig lluitar fins que es va fer senyal amb el dit
dignatio:estima, consideració, acció de considerar digne
dignitas:dignitat, consideració, estima, prestigi, honorabilitat
digno:considerar digne
dignor:considerar digne, reconèixer
dignus:digne de (+ abl.);  digne de  (+ qui + subj.)
digredior:allunyar-se, separar-se, marxar, anar-se'n
dijudico:1. jutjar, decidir, resoldre.   2. discernir, distingir.
dijungo:separar
dilabor:dissipar-se, esvanir-se, desaparèixer
dilacero:esmicolar, esbocinar, destrossar
dilargior:prodigar, donar amb liberalitat, distribuir
dilatio:dilació, pròrroga, ajornament
dilectus:1. discerniment, elecció.   2. lleva de tropes, reclutament.   3. tropes reclutades.
diligens:diligent,atent, escrupolós
diligenter:atentament, escrupolosament, puntualment
diligentia:zel, cura escrupolosa, diligència, atenció, puntualitat
diligo:estimar, apreciar
dilorico:esquinçar, arrencar (un vestit)
dilucesco:clarejar, sortir el sol
diluo:dissoldre, diluir, desvirtuar, refutar
diluvium:pluja abundant, inundació
dimetior:mesurar, amidar
dimicatio:combat, batalla
dimico:combatre, lluitar, debatre
dimidio:dividir en dos
dimidius:mig
diminuo:disminuir, minvar, afeblir
dimitto:1. transmetre, enviar.   2. dispersar.  3. deixar marxar.  4.  renunciar a, abandonar
dimoveo:remoure, bellugar, partir, dividir
dinosco:distingir, discernir
Diogenes:Diògenes (filòsof grec)
Diomedes:Diomedes (rei grec)
Dionysius:Dionisi (tirà de Siracusa)
dio:sub dio (arcaisme): a l'aire lliure
diota:gerra amb dues nanses, àmfora
dipondium:moneda de dos assos; mesura de dos peus
dipundius:moneda de dos assos; mesura de dos peus
Dirce:Dirce (font de Tebes)
diremptio:separació, ruptura
direptio:saqueig, robatori
direptor:saquejador, lladre
dirigo:posar en línia recta, arrenglerar, aliniar, ordenar, disposar; (directus, a, um : directe, recte;  sobri, sense embuts)
dirimo:separar, desunir, interrompre
diripio:esparracar; saquejar, assolar; arrencar, arrabassar
diruo:enderrocar, demolir, destruir (dirutus, a, um : trencat, escardat, destruït)
dirus:sinistre, de mal averany, horrorós, cruel (dira, orum : presagis funestos)
discedo:separar-se, allunyar-se
discens:estudiant
disceptatio:discussió
discepto:juger, décider;  debatre, discutir
discerno:discernir, separar
discerpo:esparracar, estripar; dissipar, dispersar
discessio:separació d'esposos, partença, allunyament
discessus:separació, divisió;  partença, allunyament
discidium:esquinç, divisió; separació; divorci
discindo:esquinçar, tallar, separar
discingo:treure el cinturó, desposseïr, despullar
disciplina:ensenyament, disciplina
discipula:alumna
discipulus:alumne
discolor:de colors diferents, multicolor
discordia:discòrdia, desacord, desunió
discordo:estar en desacord, discordar, dissentir
discors:discordant, desavingut, oposat, diferent; enemic
disco:tr. aprendre (una lliçó), conèixer (una notícia); instruir-se, estudiar
discrepo:no estar en harmonia, dissonar, desafinar, discrepar, dissentir; (v. impersonal) discrepat = hi ha discrepància
discretim:separadament, a part
discribo:repartir, distribuir
discrimen:línia divisòria, separació, interval, distància, diferència, distinció, posició crítica
discrimino:separar, dividir, distingir
discumbo:ajeure's, posar-se a taula (tot ajaient-se)
discurro:córrer d'una banda a l'altra, moure's d'ací d'allà
discurso:córrer d'un lloc a un altre, recórrer
discursus:correguda, anada i vinguda, tràfec, agitació
discus:disc, plat
discutio:1. rompre, esberlar, saquejar.   2. dissipar, dispersar, apartar
Dis:Dis o Plutó (déu dels infers)
disertus:eloqüent, expressiu
disicio:dispersar, separar
dispar:dissemblant, diferent, desigual
dispendium:despesa, pèrdua, dispendi
dispensator:administrador, intendent, majordom
dispenso:repartir, distribuir, dirigir
dispereo:desaparèixer, malmetre's, morir, destruir-se
dispergo:escampar, dispersar
dispertio:distribuir, repartir, dividir
dispicio:distingir, considerar, examinar
displiceo:desplaure, desagradar
dispono:disposar, organitzar, distribuir
dispositio:disposició, distribució, arrenjament
dispudet:em fa molta vergonya
disputatio:1. la discussió, controvèrsia, debat.   2. argumentació, dissertació.
disputo:argüir, discutir, debatre, examinar punt per punt
disquisitio:recerca, indagació, disquisició, enquesta
disrumpo:rompre, esmicolar
dissaepio:separar amb una tanca, aïllar
dissemino:disseminar, propagar, escampar, estendre
dissensio:divergència, desacord, dissensió
dissentio:dissentir, desavenir-se, discrepar, estar en contradicció
dissero:exposar, dissertar, disputar, sembrar en diferents llocs
dissico:tallar
dissideo:dissentir, estar en desacord
dissignator:acomodador (al teatre); mestre de cerimònies
dissigno:marcar, dissenyar, disposar, representar, nomenar, arranjar
dissimilis:diferent
dissimilitudo:diferència
dissimulanter:dissimuladament
dissimulatio:dissimulació, disfressa, fingiment
dissimulator:dissimulador, ocultador
dissimulo:dissimular, ocultar; passar per alt, no parar atenció; (en passiva) passar inadvertit
dissipo:escampar, espargir, destruir, anihilar
dissocio:separar, dividir, dissociar, desunir
dissolutio:dissolució, separació de les parts, destrucció, ruïna
dissolvo:dissoldre, separar, deslligar, desfer, destruir
dissonus:dissonant, discordant, desafinat, diferent
dissuadeo:dissuadir, desaconsellar
dissuasor:el qui dissuadeix, el qui parla en contra o desaconsella
distentus:1. inflat, ple.   2. ocupat totalment, retingut.
distichon:dístic
distinguo:distingir, separar, discernir, diferenciar
disto:estar allunyat, distar;  distat : hi ha una diferència
distraho:trencar en bocins, dividir, dissociar
distribuo:distribuir, repartir, dividir
distributio:divisió, distribució
distringo:tenir allunyat, retenir, distreure (districtus, a, um : vacil·lant, dubtós; enfeinat, ocupat)
disturbatio:destrucció, ruïna
disturbo:1. dispersar (violentament).   2. demolir, destruir, desfer.
diu:molt de temps
diurnus:diürn, diari, quotidià
diutinus:que dura molt de temps, de llarga durada; constant, continu
diuturnitas:període de temps, llarga durada
diuturnus:durador, perllongat (dans le temps)
diva:deessa, dea
divello:arrencar, estripar, destrossar
divendo:vendre (al detall)
diversitas:diversitat
diversorius:on es pot menjar, beure, o allotjar-te (diuersorium, i, n. : hostal, fonda; cau)
diversus:1. encarat en direccions oposades.  2. oposat
dives:ric
Diviciacus:Diviciac (rei gal)
divido:dividir
divinatio:endivinació
divinitas:divinitat
divinitus:d'origen diví
divinus:diví
divisio:divisió, partició, distribució
divisus:desunit, dividit, allunyat
divitiae:les riqueses, la fortuna, els béns
divortium:divorci
divorto:separar-se, divorciar-se, ésser diferent
doceo:ensenyar alguna cosa (acus.) a algú (acus.)
docilis:apte per a aprendre, dòcil, obedient
doctor:el mestre, instructor
doctrina:instrucció, formació teòrica, educació
doctus:savi, instruït
documentum:model, exemple, ensenyança, demostració
do:donar
dodrans:dodrant (les 3/4 o les 9/12 parts d'un as, d'un peu o d'una hora)
dolens:que causa dolor, dolorós, penós
doleo:1. sofrir, patir, tenir dolor     2. estar afligit
dolium:gerra, tenalla (de terrissa, per a líquids o àrids)
Dolopes:els dolops (poble de Tessàlia)
dolor:dolor
dolose:amb enganys, fraudulentament
dolus:engany, astúcia, ardit, trampa
domesticus:privat, domèstic
domi:a casa
domicenium:sopar casolà
domicilium:domicili, habitació, casa, estatge
domina:mestressa de la casa, senyora
dominatio:autoritat, potestat, poder absolut
dominator:amo, senyor, sobirà
dominatus:poder absolut, sobirania, domini
dominium:1. propietat, possessió, domini.   2. festí, banquet
dominor:1. exercir la sobirania, dominar, manar.   2. en passiva: ser governat
dominus:mestre
Domitianus:Domicià (emperador)
Domitius:Domici (nom de família)
domitor:domador, ensinistrador; vencedor, conqueridor
domo:domar, ensinistrar
domuitio:retorn a casa
domus:casa
donec:fins que, fins al moment que
dono:donar alguna cosa a algú (alcui aliquod o bé aliquem aliqua re)
donum:regal, present, favor
Doricus:dori, grec
Doris:Dòride (regió grega)
dormio:dormir, no fer res, estar ociós
dorsum:dors, esquena; llom gropa
dos:dot, mèrit, talent, dotació, proveïment
dotata:dotada, provista d'una dot
draco:drac, serpent fabulosa
draconteus:serpentí
Drappes:Drapes
Druentia:Druència (riu afluent del Roine)
druida:le druida
Druides:m. : druïdes
Drusianus:de Drus (cognom de família)
Drusilla:Lívia Drusil·la (muller d'August)
Drusus:Drus (cognom de família)
Dryas:dríade (nimfa dels boscos)
dubie:amb dubtes, dubtosament, incertament, ambíguament; non - : indiscutiblement, sens dubte
dubitatio:dubte, indecisió, perplexitat
dubito:dubtar, hesitar, estar perplex
dubium:dubte
dubius:dubtós
duceni:dos-cents per a cada un; dos-cents cada vegada
ducentesima:taxa de dues centèssimes (un mig per cent)
ducentesimus:dos-centè
ducenti:dos-cents; molts
ducenties:dues-centes vegades; vint milions
ducenus:dos-cents per a cada un; dos cents cada vegada
duco:I.  1. conduir, dur, menar, fer entrar.  2.  agafar, prendre, adquirir  3.  comptar, enumerar    II. conduir, endur-se, casar-se
ducto:conduir, guiar, comandar
ductor:guia, cap, comandant
ductus:conducció, traçat, deliniació, contorn
dudum:suara, adés, fa poc; fa temps
Duilius:Duïli (nom de família)
dulce:agradablement, suaument, dolçament
dulcedo:doçor, sabor dolç; encant, atractiu
dulcesco:esdevenir dolç, endolcir-se
dulcis:dolç
dulciter:dolçament, agradablement
dum:1. (+ ind.) mentre, durant el temps en què   2. (+ subj.) sempre que, a condició que, per tal que, mentre que
dumetum:esbarzerar, embrolla; lloc ple d'esbarzers, de garriga
dummodo:mentre que, sempre que (+ subj)
Dumnorix:Dumnòrix (noble gal)
dumtaxat:a tot estirar, no més, com a màxim
dumus:romeguera, esbarzer, brolla
duodecim:dotze
duodequadraginta:trenta-vuit
duodesexagesimus:cinquanta-vuitè
duodevicensimus:divuitè
duodevicenus:divuit cada un
duodevicesimus:divuitè
duodeviginti:divuit
duo:dos
duovicenus:(sempre en plural) cada divuit
duplex:doble
duplico:doblar
duritia:solidesa, duresa; aspror, vida dura; fermesa d'esperit, severitat, rigor, rudesa; insensibilitat
duro:endurir, enfortir, solidificar
Duronia:Durònia
Duronius:Duroni (tribú de la plebs)
durus:dur
dux:cap, guia
dynastes:tirà, amo, senyor, petit sobirà
Dyrrachium:Dirraqui (ciutat de l'Epir)
e:+ abl. : de, des de, de dintre de; per, a causa de
ea:per ací
ebibo:beure, xuclar, buidar
ebrius:embriac, borratxo, sadoll
ebullio:fer sortir, treure a borbolls, treure fora, exhalar; esclatar
ebur:ivori, objecte d'ivori
eburneus:d'ivori, guarnit d'ivori
eburnus:d'ivori, guarnit d'ivori
Eburones:els eburons (poble gal)
ecastor:per Càstor!
ecbibo:beure
ecce:heus ací, vet aquí
eccum:= ecce = heus ací, vet aquí
Echo:Eco (nimfa)
ecquam:és que algú?, que algú?
ecquando:i quan, doncs?,  potser mai?; (int. indirecta) si alguna vegada
ecquid:per ventura?, que potser no?
ecquis:per ventura algú?, per ventura quelcom?
eculeus:poltre, poltre de turment
edax:voraç, golafre; que devora, que consumeix
edentulus:esdentegat; vell
edepol:per Pòl·lux!
edico:proclamar, fer públic, anunciar; determinar, assenyalar; manar, ordenar
edictio:ordre, decret
edictum:edicte, ordre, reglament
edisco:aprendre de memòria
edisserto:explicar (amb detall), desenvolupar, discutir a fons
edo2:menjar
edoceo:ensenyar a fons, instruir
edo:fer sortir, engendrar, donar vida; donar sortida, fer conèixer, publicar (editus, a, um : elevat, alt)
educator:educador, formador
educo:fer sortir, desembeinar; citar o fer comparèixer en judici; elevar, criar
edulis:comestible (edulia, ium, n. : aliments)
effectus:execució, realització, resultat
effeminatus:efeminat
effemino:fer femení, feminitzar; afeblir, enervar, efeminar
effero:1. portar fora, emportar-se, treure  2. aixecar un cadàver, donar-li sepultura  3. manifestar, divulgar   4. enlairar, elevar    5. se - : mostrar-se, aparèixer, vantar-se   6. en pass. : deixar-se emportar, exaltar-se
efferus:salvatge
effervesco:bollir, fermetar, agitar-se
efficacitas:eficàcia, poder
efficaciter:de manera eficaç, efectivament
efficax:actiu, emprenedor, poderós, efectiu, eficaç
efficio:1.acabar, executar, produir, aconseguir    2. - ut : resulta que
effigies:representació, imatge, retrat, efígie
effingo:representar, reproduir, imitar;  eixugar, assecar, fregar suaument
efflagitatio:instància, petició vehement
efflagito:demanar amb insistència, sol·licitar vivament, implorar
efflicte:ardentment, apassionadament
efflictim:ardentment, apassionadament
effligo:matar a cops, exterminar
efflo:exhalar, fer fora bufant
effluo:fluir, córrer, relliscar; escapar-se, esvair-se
effodio:desenterrar, extreure; excavar, remoure
effor:dir, parlar, pronunciar; fixar, determinar
effrenatus:desenfrenat, sense regnes, desbocat (cavall)
effrenus:desenfrenat, sense regnes
effringo:trencar, forçar, fer saltar
effugio:1.(intr.) fugir, escapar.   2.(tr.) escapar de, fugir de, passar per alt, evitar
effugium:fugida, escapatòria, fuga
effulgeo:brillar, resplendir, lluir
effundo:abocar, deixar caure, vessar, deixar anar
effuse:immoderadament, sense mesura;  a la desbandada, precipitadament
effutio:xerrar, parlar a tort i a dret
egens:1. faltat, privat, necessitat de.   2.indigent, pobre.   3. desitjós
egenus:faltat de, pobre, necessitat
egeo:mancar, tenir necessitat, estar necessitat, ser pobre
Egeria:Egèria (nimfa)
egero:(tr.) treure, despatxar, llançar, fer sortir
egestas:1. manca, mancança.  2. indigència, pobresa
egestio:acció de treure o d'evacuar, acció d'evacuar
Egnatius:m. : Egnaci (nom de família)
egredior:sortir
egregius:1. egregi, eminent, distingit, il·lustre.   2. extraordinari, magnífic, meravellós.   3. honrós, honrable.  4. favorable, propici.
Egus:Egus (nom d'home)
ehem:ah!, oh!
eheu:ai!,  ai las!  (de dolor)
eho:ep!, ei! (per cridar o amonestar)
eia:apa!, au!, apa! vinga! (per exhortar, animar o consolar)
ei:ai!  (de dolor)
ejaculo:llançar, projectar, deixar anar
ejulatio:crit, lament
ejulatus:crit, lament
ejulo:cridar (de dolor); lamentar-se
ejuro:refusar solemnement i amb jurament; dimitir, abdicar, renunciar
ejusdemmodi:de la mateixa manera
ejusmodi:així, d'aquesta manera, d'aquest gènere
elabor:(int.) esmunyir-se fora, escapar, desaparèixer; (tr.) escapar, eludir
elaboro:treballar amb afany, esforçar-se
elanguesco:llanguir, debilitar-se
Eleata:d'Èlea (Vèlia), eleata
Eleates:d'Èlea (Vèlia), eleata
electio:elecció, tria
Electra:Electra (nom de personatge mític)
elefantus:elefant
elegans:elegant
elegantia:elegància, gust, distinció
elegantius:amb molt de gust, amb molta distinció
elegia:elegia
elegi:versos elegíacs
elementum:element, primera matèria; (pl.) lletres de l'alfabet, les principis, categories
elephans:elefant
Elephantine:Elefantina (illa del Nil)
elephantus:elefant
Eleusis:Eleusis (ciutat famosa pels misteris de Ceres)
elevo:aixecar, elevar; debilitar, disminuir, fer minvar; desacreditar
elicio:atreure, fer sortir; conjurar; extreure, treure, arrencar
elido:expulsar, fer sortir, aixafar, triturar, destruir
eligo:escollir, arrencar
elixo:coure amb aigua, fer bollir
elixus:bullit, escaldat, xop (d'aigua)
elluor:(deponent) devorar amb avidesa, engolir, endrapar
elogium:elogi
eloquens:eloqüent
eloquentia:eloqüència
eloquor:parlar, explicar-se, pronunciar
eludo:jugar, guanyar (jugant); evitar; enganyar, burlar-se de
elugeo:plorar, portar dol
eluo:rentar, netejar, ensabonar; purificar; treure, esborrar
emancipo:emancipar, cedir l'autoritat; se - alicui : sotmetre's a algú
emano:rajar, fluir; emanar, provenir, néixer; divulgar-se, difondre's
Emathia:Emàtia (província de Macedònia), Macedònia
emax:affeccionat a comprar, gran comprador
emeditatus:fingit
emendico:captar, mendicar
emendo:esmenar, corregir, reformar
ementior:dir falsament, mentir, inventar
emereo:1. merèixer, guanyar   2. acabar el servei militar, completar-lo
emergo:sortir, emergir, aparèixer, mostrar-se
emetior:mesurar
emico:sortir, brollar, saltar; brillar, resplendir, fer-se aparent
emigro:emigrar, canviar de residència
eminens:eminent, elevat, prominent; sortint; distingit, extraordinari
emineo:elevar-se, sobresortir, ressaltar; distingir-se
eminus:de lluny, a distància
emiror:mirar amb estupefacció, meravellar-se
emissio:emissió, llançament
emitto:fer, deixar anar, fer fora; sortir; dir, proferir
emo:comprar
emolumentum:avantatge, guany, emolument
emorior:desaparèixer, morir
emoveo:fer fora, allunyar, commoure, dissipar
emptio:compra, adquisició, cosa comprada
emptor:comprador
em:té, heus ací
emungo:mocar-se, enganyar, estafar
enarro:explicar, exposar amb detall
enascor:néixer, créixer, apuntar, sorgir, aparèixer
enato:sortir nedant, salvar-se nadant
Enceladus:Encèlad (tità)
Endymion:Endimió (estimat de la Lluna)
eneco:matar, deixar mort
enervo:enervar, debilitar, efeminar, esgotar
en:heus ací!,  au!
enico:matar, fer morir, esgotar
enim:en efecte, cert, en veritat, realment
eniteo:brillar, resplendir, distingir-se
enitesco:tornar-se brillant, distingir-se
enitor:procurar, esforçar-se
Ennius:Enni (poeta llatí)
enodo:treure els nusos, explicar, exposar, posar en clar, aclarir
enormis:desmesurat, enorme, irregular
eno:salvar-se nadant, escapar (nadant, volant)
enoto:anotar
ensis:espasa; autoritat; guerra
entheus:inspirat (per una divinitat), ple d'entusiasme
enumero:enumerar, comptar; passar revista, resumir, recapitular
enuntio:revelar, descobrir, divulgar (un secret); enunciar, exposar, dir
enuptio:casament (de la dona amb un home que no és de la seva classe)
eo2:allí, en aquest punt; eo... ut: fins el punt... que
eo:anar
epaphaeresis:repassada
Epasnactus:Epasnacte
ephebus:adolescent (entre els grecs, de 18 a 20 anys, edat del servei militar)
Ephesus:Efes (ciutat d'Àsia Minor)
ephippium:guadralpa (arreus de cavalleria)
Epicurus:Epicur (filòsof grec)
Epidaphna:Epidafna (poble prop d'Antioquia)
Epidaurus:Epidaure (ciutat grega)
epigramma:epigrama
epilogus:epíleg, conclusió
Epirus:Epir (regió grega)
epistula:carta, missiva
epityrum:epitir (confitat d'olives)
Eporedorix:Eporedòrix
epoto:apurar, buidar bevent
Eppia:Èpia (personatge de Juvenal)
epulae:aliments, menges; banquet, tiberi
epulo:epuló (sacerdot que presidia els banquets dels sacrificis); golafre, que menja molt
epulor:menjar, assistir a un banquet o festí
epulum:festí (solemne); banquet sagrat
equa:euga
eques:genet, cavaller romà; cavalleria, ordre eqüestre
equester:eqüestre
equidem:sens dubte, certament
equile:cavallerissa, estable
equitatus:cavalleria
Equitius:Equici
equito:cavalcar, anar a cavall
equuleus:cavall jove, poltre;  poltre (de tortura)
equus:cavall
era:(o hera) mestressa de casa; mestressa, senyora
Erato:Èrato (Musa; reina d'Armènia)
Erebus:l'Èreb, els inferns
erga:davant, enfront de; envers, en favor de; contra
Ergasilus:Ergasil
ergastulum:ergàstul (presó o taller d'esclaus i d'altres condemnats) (plural = esclaus, condemnats)
ergo:doncs, per tant; així doncs
erigo:dreçar, aixecar, alçar (erectus, a, um : dret, erecte, elevat; atent, suspens, coratjós)
Erinys:Erinis (una de les Fúries)
eripio:1 - prendre, arrabassar; endur-se, apartar; llevar, privar de. - 2 - salvar, sostreure, alliberar.
erogo:1.  pagar; distribuir; llegar 2.  sacrificar
errabundus:errant, errabund
erratum:error, errada
erro:1 - errar, vagar. - 2 - perdre's, apartar-se. - 3 - errar, equivocar-se.
error:1 - vagareig, viatge atzarós. - 2 - desconeixement, confusió; error, errada, engany. - 3 - follia, deliri.
erubesco:envermellir-se; ruboritzar-se, avergonyir-se
eructo:rotar, vomitar; escopir
erudio:instruir, ensenyar, educar; informar
eruditus:culte, erudit; versat, avesat
erugo:desarrugar
erumpo:1 - sortir impetuosament, llançar-se, precipitar-se. - 2 - amb ac. rompre, obrir. - 3 - fig. descarregar, deixar anar. - 4 - esclatar, manifestar-se, sorgir. - 5 - anar a parar, fer cap.
eruo:1 - arrencar, extreure; fig. descobrir, obtenir. - 2 - arrasar, aterrar, derrocar
eruptio:arrencada, sortida; mil. irrupcció
erus:(o herus) amo, cap de casa, patró (respecte als esclaus)
Eryx:el mont Èrix
esca:menjar, vianda, aliment
escarius:bo de menjar, comestible (escaria, orum, n. : plats, menjars)
escendo:pujar, muntar
Esquiliae:les Esquílies (barri de Roma)
Esquilina:la porta Esquilina
essedum:èssedum (carro de guerra gal, adoptat pels romans)
essito:(o esito) freq. d'edo, menjar
Essuvii:els essuvis
esurio:tenir fam, patir fam
esus:menjar
etenim:i de fet, ja que
et:i.  adv. també
etiam:encara, també, a més; fins i tot, àdhuc
etiamnunc:encara ara, a hores d'ara
etiamsi:fins i tot si, tot i que
Etruria:Etrúria
Etruscus:etrusc
etsi:encara que, tot i que, malgrat que
Euboea:Eubea (illa del mer Egeu)
Euboicus:eubeu, d'Eubea
Euclio:Euclió (personatge de Plaute)
Euhadne:Evadna (esposa de Capaneu)
euhoe:euhe (crit ritual de les bacants)
Eumaeus:Eumeu (porquer d'Ulisses)
Eumenes:Èumenes (rei de Pèrgam)
Eumenides:Eumènides, Fúries (divinitats de la venjança)
Eumolpus:Eumolp
Eunus:Eune (cabdill esclau revoltat)
Euphorus:Èufor
Euphrates:Eufrates
Euporus:Eupor
euripus:freu, canal
Europa:Europa
eurus:Eure (vent del sud-est)
Eurystheus:Euristeu (rei mític de Micenes)
evado:sortir, anar-se'n ;escapar-se, evadir-se; arribar, anar a parar; resultar, esdevenir
evagor:dispersar-se; mil. desplegar-se, maniobrar; estendre's, desbordar-se
evalesco:1. enfortir-se 2. pervenir, reeixir  3. prevaler, imposar-se
evanesco:esvanir-se, evaporar-se
evax:bravo! visca!
evectio:elevació
eveho:transportar, emportar-se
evello:arrencar, llevar; fig. esborrar, suprimir
evenio:sortir, resultar; ocórrer, esdevenir-se
eventus:resultat, desenllaç
everbero:colpir, batre
eversio:bolcada, enderrocament; destrucció, ruïna
everto:1 - capgirar, remoure. - 2 - abatre, destruir; fig. arruïnar, violar. - 3 - expulsar, expropriar, privar
evinco:derrotar, vèncer
evito:evitar, esquivar
evoco:cridar, convocar; mil. allistar, mobilitzar (euocati, orum : reenganxats, veterans)
evolo:emprendre el vol, envolar-se; fig. pujar, encimbellar-se
evolvo:fer rodar, arrossegar
evomo:perbocar, vomitar
ex:+ abl. : de, des de, de dintre de; per, a causa de
exacerbo:exacerbar, irritar
exactor:: 1. expulsor, proscriptor 2. el qui exigeix, creditor 3. recaptador d'impostos 4. vigilant, controlador 5. director d'una obra o treballs.
exaequo:aplanat, anivellar; igualar, equiparar
exagito:remoure, agitar; acaçar, empaitar; turmentar, afligir
exalto:aixecar, elevar
examen:eixam, munió
examino:eixamenar-se; pesar, equilibrar; fig. examinar, ponderar
exanclo:buidar, fer rajar; endurar, suportar
exanimis:exànime, sense vida
exanimo:desinflar, desanimar; ; pass. defallir; llevar la vida, matar
exanimus:sense vida, mort
exardeo:cremar
exardesco:encendre's, cremar; fig. irritar-se, experimentar un sentiment violent
exaresco:assecar-se completament; marcir-se, exhaurir-se
exarmo:desarmar
exaro:llaurar; solcar; traçar (sobre cera), escriure
exaspero:1. fer aspre o rude  2.  irritar, exasperar
exauctoro:llicenciar (un soldat);  destituir
exaudio:1.  escoltar amb claredat  2.  escoltar favorablement, deixar-se persuadir
excandesco:encendre's, cremar
excanto:atreure o rebutjar per conjurs
excedo:anar-se'n, sortir, retirar-se, eixir; amb ac. excedir, ultrapassar
excellens:eminent, distingit, excel·lent
excello:excel·lir, distingir-se, ressaltar
excelsus:elevat, alt; eminent, excels, noble
exceptio:excepció, restricció, reserva
excerpo:recollir, arreplegar; resumir, fer extrets, prendre notes
excessus:sortida, eixida, partida; decés, mort
excetra:serp, hidra; fig. escurçó
excidium:posta (del sol); destrossa, ruïna
excido:1.  caure, sortir; tocar (en sort) 2.  tallar; arrasar, enderrocar; arrencar
excindo:(o exscindo) destrossar, devastar, abatre
excio:fer venir, convocar, cridar;  fer sortir, treure; despertar; alarmar; incitar, provocar
excipio:1.  treure, llevar; retirar , excloure  2. rebre, recollir
excito:1 - fer sortir, fer venir, cridar. - 2 - despertar, desvetllar. - 3 - aixecar (la caça). - 4 - fer créixer. - 5 - dreçar, alçar, bastir. - 6 - aixecar, posar empeus. - 7 - avivar, atiar. - 8 - fig. animar, estimular; excitar, provocar.
exclamatio:crit, exclamació
exclamo:cridar, fer crits
excludo:deixar fora, no rebre; excloure, apartar
excogito:imaginar, recercar; concebre, inventar
excolo:cultivar; polir, refinar; guarnir, ornar
excors:obtús, insensat, boig
excrucio:torturar, turmentar
excubiae:vetllada; guàrdia; cos de guàrdia, sentinella
excubo:dormir fora; vigilar, estar de guàrdia; vetllar
excurro:1.  sortir corrent, anar-se'n corrents; fer una incursió  2. allargar-se, estendre's
excursio:sortida, excursió; mil. incursió, assalt
excursus:sortida, excursió; mil. sortida, irrupció; fig. digressió
excusatio:excusa, justificació
excuso:excusar, justificar, disculpar; al·legar, presentar com a excusa
excutio:tombar, tirar, fer caure; llançar; empènyer, expulsar; arrencar, arrabassar; fig. privar de; fig. examinar, escatir, indagar
exedo:rosegar, devorar; fig. consumir, afeblir
exemplar:exemple, model; exemplar, còpia
exemplum:exemple, model
exeo:sortir, eixir, partir
exerceo:1.  agitar, moure, impel·lir; fer treballar  2.  agitar, estimular, suscitar; inquietar, turmentar 3. exercitar, instruir 4. exercir, practicar
exercitatio:exercici, pràctica
exercitio:exercici, pràctica;  administració
exercito:exercitar, avesar, entrenar
exercitus:exèrcit
exero:(o exsero) treure, aixecar; descobrir, despullar; revelar, descobrir, mostrar
exertus:(o exsertus) sortit; obert, declarat; sorollós
exesus:rosegat
exhalo:exhalar, emetre; expirar
exhaurio:buidar, exhaurir, esgotar; acabar, consumir
exhibeo:mostrar, exhibir, presentar; demostrar, palesar; causar, ocasionar
exhibitorius:que pertoca a l'exhibició, presentador, exhibidor, oferidor
exhortatio:exhortació, encoratjament
exigo:1 - expulsar, treure, fer fora; rebutjar; impel·lir, enfonsar. - 2 - exigir, reclamar, demanar. - 3 - acabar, acomplir; passar, travessar. - 4 - pesar, regular, determinar; fig. mesurar, ajustar, coformar; deliberar, determinar
exiguitas:petitesa, exigüitat; escassetat, manca
exiguus:petit, curt, estret; exigu, escàs
exilio:(o exsilio) saltar, fer bots; llançar-se; fig. elevar-se
exilis:prim, magre; pobre, miserable
exilium:(o exsilium) exili, confinament
eximie:extraordinàriament, singularment
eximius:excepcional, rar; extraordinari, singular, eximi
exim:(o exinde, o exin) local: d'ací, d'aquest lloc; temporal: després, a continuació
eximo:treure, llevar, extreure; suprimir, esborrar; excloure, excepturar; ocupar, consumir
exinanio:buidar, descarregar; desguarnir, eliminar; espoliar, saquejar
exintero:(o exentero) esbudellar, estripar; pelar, saquejar
existimatio:opinió, judici, consideració; estima, reputació, crèdit
existimo:estimar, avaluar, apreciar; opinar, considerar, creure; considerar com, tenir per
exitiabilis:funest, perniciós, calamitós
exitialis:mortal
exitium:fi, mort, perdició, desgràcia
exitus:sortida, eixida; fi, mort; resultat, solució
exodium:conclusió; exodi
exolesco:madurar; marcir-se; caure en desús, perdre's; apagar-se, cessar
exonero:descarregar, evacuar; alliberar, exonerar
exopto:anhelar, desitjar
exorabilis:apaivagable, accessible; subornable
exorbitatio:desviació, diferència
exorbitator:el que excedeix, destrueix
exorcismus:exorcisme
exorcista:exorcista
exorcizo:exorcitzar
exordinatio:desordre
exordior:ordir, tramar; emprendre, començar
exordium:començament, principi, origen; exordi, introducció (d'um discurs o escrit)
exorior:sorgir, néixer; sortir, llevar-se; aparèixer, presentar-se
exorno:equipar, guarnir; adornar, embellir
exoro:pregar, suplicar; ablanir, propiciar; obtenir amb precs, convèncer
exortus:sortida, eixida, elevació; naixement; presència, aparició
exosculor:petonejar, besotejar; afalagar
expallidus:pàl·lid, esblaimat
expatro:dissipar, dilapidar
expavesco:espantar-se, espaordir-se; témer, reguardar
expectatus:(o exspectatus) esperat
expedio:desembarassar, alliberar, salvar; aparellar, preparar; explicar, exposar, contar
expeditio:expedició, campanya
expeditus:lleuger, expedit (sense bagatges)
expello:expulsar, foragitar; exloure, rebutjar
expendo:pesar; mesurar, compensar; ponderar, sospesar; pagar; expiar
expergiscor:despertar-se, desvetllar-se, espabilar-se
expergite:amb atenció, amb cura
expergitus:desvetllat, despertat
experientia:prova, comrovació; temptativa
experimentum:prova, experiment; exemple, mostra
experior:provar, comprovar, posar a prova; assajar, ensinistrar; intentar, temptar (expertus, a, um : expert, avesat)
expers:apartat, exclòs; desconeixedor; mancat, privat
expeto:percaçar, sol·licitar; desitjar, anhelar; reclamar, exigir
expilo:espoliar, robar, saquejar
expingo:pintar, representar; maquillar; descriure
expio:expiar, purificar; purgar, reparar; redimir
explano:(rar) estendre, escampar; interpretar, explicar, explanar
expleo:omplir, cobrir; completar
explicatio:desplegament; solució, explicació
explico:1.  desplegar, estendre; desenrotllar, obrir  2. ajeure, deixar estès; eixamplar, ampliar  3. desenredar; (fig.) desembrollar, resoldre  4. desenvolupar, exposar; explicar, referir
exploratio:observació, investigació
explorator:onservador, investigador, explorador; espia
exploratus:cert, segur
exploro:1 - explorar, recórrer; reconèixer, espiar. - 2 - examinar, comprovar; provar, posar a provar, assajar: intentar, preparar.
expolio:brunyir, polir, allisar; polir, ornar, refinar
expono:estendre, escampar; exposar, abandonar; (fig.) presentar, proposar; exposar, referir, tractar
exporto:dur fora, emportar-se; exportar, expedir
exposco:sol·licitar, pregar, suplicar
expositio:exposició (d'un infant); exposició, explicació
expostulo:instar, sol·licitar; reclamar, exigir
exprimo:extreure, treure prement; prémer, esprémer; llançar; reproduir (plàsticament); representar, traçar, plasmar; reflectir, manifestar
exprobro:blasmar, retreure, reprotxar
expromo:1 - (rar) treure, abocar. - 2 - mostrar, fer ús de, donar proves; disposar, preparar. - 3 - proferir, pronunciar; declarar, manifestar.
expugnatio:assalt
expugno:assaltar, prendre; derrotar, vèncer
expungo:punxar, picar; esborrar, cancel·lar; donar la baixa, llicenciar; comprovar
exquiro:encercar, indagar, esbrinar; interrogar, preguntar; tractar d'obtenir, demanar; descobrir, trobar
exquisite:acuradament, refinadament
exquisitus:refinat, exquisit; polit, acurat
exsanguis:(o exanguis) sense sang, dessagnat; pàl·lid; feble, fluix
exsarcio:reparar; compensar
exsatio:assaciar
exscribo:transcriure, copiar
exsecrabilis:execrable, detestable
exsecratio:execració, abominació; imprecació, jurament imprecatori
exsecror:(o execror) execrar, abominar, maleir; proferir execracions, fer imprecacions
exsequiae:(o exequiae) seguici fúnebre, exèquies, funerals
exsequor:(o exequor) seguir, anar al darrere de; perseguir, venjar; intentar, pretendre; enumerar, tractar, exposar
exsibilo:proferir amb xiulets, barbotejar; xiular
exsilio:(o exilio) saltar, fer bots; llançar-se; fig. elevar-se
exsilium:(o exilium) exili, confinament
exsisto:(o existo) sorgir, aparèixer; originar-se, resultar; donar-se, existir
exsolvo:(o exolvo) deslligar, desnuar; alliberar; pagar, satisfer
exspectatio:previsió, expectació, spera; esperança, confiança; interès, atenció
exspecto:(o expecto) esperar
exspiro:(o expiro) exhalar, emetre; expirar, morir
exspuo:(o expuo) escopir
exstinguo:(o extinguo) apagar, extingir; esborrar; consumir, destruir, dissipar
exsto:(o exto) sobresortir, sortir enfora, mantenir-se fora; elevar-se , alçar-se; mostrar-se, manifestar-se, constar (exstat: consta que; és segur que); subsistir, restar, existir.
exstruo:(o extruo) amuntegar, acumular; proveir, assortir; bastir, construir
exsul:(o exul) exiliat, desterrat
exsulo:(o exulo) trobar-se desterrat, viure a l'exili; exiliar
exsuperantia:superioritat, excel·lència
exsurgo:(o exurgo) alçar-se; sorgir; (fig.) encoratjar-se
extabesco:esllanguir-se; esvanir-se
extemplo:tot seguit, de seguida
extendo:estendre, allargar, estirar; desplegar, escampar
extentus:estès
extenuo:aprimar, esmicolar, reduir; disminuir, rebaixar
extergeo:netejar, rentar; (fig.) saquejar
exterior:de fora, exterior
extermino:bandejar, expulsar; excloure, llevar, privar
externus:1 - extern, exterior, estrany. - 2 - foraster, estranger. - 3 - advers, hostil.
exterreo:aterrir, espantar
exterritus:espantat, embogit
exterus:exterior, extern; forà, estrany, estranger
extimesco:espantar-se, esverar-se; témer
extimus:extrem, darrer, últim
extinguo:(o exstinguo) apagar, extingir; esborrar; consumir, destruir, dissipar
extollo:alçar, aixecar; exaltar, distingir; exagerar; (refle.) vantar-se, gloriejar-se
exto:(o exsto) sobresortir, sortir enfora, mantenir-se fora; elevar-se , alçar-se; mostrar-se, manifestar-se, constar (exstat: consta que; és segur que); subsistir, restar, existir.
extorqueo:- tr. - torçar, dislocar; turmentar, torturar; ; prendre, arrabassar; obtenir per la força
extorris:exiliat, proscrit; expulsat, foragitat
extra:fora de; a part, contra; excepte, llevat de.  adv. : fora, a l'exterior (extra quam : excepte que, a menys que)
extraho:treure, exctreure, arrencar; fer sortir, arrossegar; allargar, prolongar; consumir, deixar passar
extraneus:de fora, estrany, foraster
extremus:extrem, darrer, últim
extrilidus:molt pàl·lid
extrinsecus:de fora, de l'exterior; fora, per fora, exteriorment
extrudo:treure a empentes, fer fora
extruo:(o exstruo) amuntegar, acumular; proveir, assortir; bastir, construir
extundo:treure a cops; (fig.) arrencar
exturbo:expulsar, proscriure
exundatio:desbordament
exundo:sobreeixir, vessar-se, rajar
exuo:despullar, descobrir, mostrar; despullar-se, llevar-se
exuro:abrasar, cremar, incendiar; consumir
exuviae:despulles; botí
faba:fava
fabella:conte, anècdota, faula
faber:artesà, obrer, menestral
Fabius:Fabi (nom de família)
fabre:enginyosament, artísticament
fabrica:art, ofici d'artesà; treball artístic, artesania; taller, fàbrica, forja
Fabricius:Fabrici (nom de família)
fabrico:fer, confeccionar, fabricar
fabula:llegenda, mite; relat, conte, faula; peça teatral
Fabullus:Fabul
fabulor:parlar, conversar
facesso:executar, dur a terme; anar-se'n, allunyar-se
facete:elegantment, finament
facetia:(principalment en plural) gràcia, facècia, plasenteria; agudesa, acudit
facetus:elegant, gentil; plasent, alegre, divertit
facies:1.  aparença, forma, aspecte; aspecte bonic, bellesa  2.  rostre, faç, fesomia  3.  (poet.) gènere, mena, classe  4.  imatge, visió, espectre
facile:fàcilment
facilis:fàcil
facilitas:facilitat, aptitud; rapidesa, diligència
facinerosus:malfactor, criminal
facinus:1.  acció, acte, fet  2.  maldat, crim, atemptat
facio:fer, realitzar, portar a terme
factio:1.  acció, producció; conducta, comportament  2. agrupació, corporació; colla, grup  3.  intriga, conspiració
factiosus:ben relacionat, ben considerat; intrigant, rebel, facciós
factito:fer sovint, soler fer
factum:fet, acció, comesa; treball, obra, empresa
facultas:capacitat, facultat
facundus:que parla amb facilitat, eloqüent, facundiós
faetidus:(o foetidus) pudent, pestilent, fètid
faex:(o fex) pòsit, rebuig, deixalla
Falanius:Falani (nom d'home)
falcifer:que porta una falç, armat, guarnit de falçs
fallacia:engany, superxeria, fal·làcia
fallax:enganyós, capciós, insidiós; mentider, fal·laç
fallo:enganyar, defraudar, decebre; trair; escapar a, ocultar-se; escapolir-se, esquivar
falso:falsament
falsus:fals, erroni, equivocat
fama:notícia, nova; rumor; opinió pública; anomenada, renom, fama; bona reputació
fames:fam, gana
familia:conjunt de servents; casa familiar, família
familiaris:pertanyent al servei; familiar, domèstic; amic, íntim (familiaris, is, m. : esclau, servent)
familiaritas:amistat, intimitat, familiaritat
famosus:conegut, famós; de mala fama, desacreditat, difamat
famula:serventa, esclava
famulus:servent, servidor
fanaticus:inspirat, fanàtic; delirant, frenètic
Fannius:Fanni (nom de família)
fanum:lloc consagrat, santuari, temple
farcimen:salsitxa, botifarra
farcio:omplir completament, atapeir, farcir
far:espelta; gra, farina d'espelta (esp. emprat en els sacrificis)
farreum:tortell, pastís de farina d'espelta
farreus:de blat, d'espelta
fasciculus:paquet, fardell, feix
fascino:encantar, fetillar, fascinar
fascis:paquet, manoll, feix ; plural : feixos (conjunt de vares lligades al voltant d'una destral, que portaven els lictors)
fas:el lícit, el permès per la llei divina; designi diví, voluntat divina ; fas est : és permès pels déus...
fastidienter:desdenyosament
fastidio:fer el desdenyós; sentir aversió; (amb ac. gen. inf.) tenir aversió a, sentir repugnància per, desdenyar
fastidiosus:delicat, aprensiu; meticulós; insatisfet; altiu, desdenyós
fastidium:desgana, repugnància; desdeny, aversió
fastigatus:afilat; allargat en punta
fastigium:punta, extrem; inclinació, pendís
fastus:fast. - (dies) fasti : dies fatosjours fasts (dies hàbils per a l'administració de justícia); fasti, orum (m. pl.) : dies hàbils; llista de festes anuals; calendari; registre dels cònsols per ordre cronològic
fatalis:del destí, del fat, fatal; funest
fataliter:per disposició del destí, fatalment
fateor:admetre, acceptar, reconèixer;, manifestar, declarar, proclamar
fatidicus:profètic, fatídic
fatigatio:lassitud, esgotament, fatiga
fatigo:cansar, fatigar; aclaparar, inquietar; molestar, turmentar
fatim:ad fatim, o affatim, abundantment, prou i massa, ben bé
fatisco:fendre's, obrir-se; esgotar-se, fatigar-se
fatum:vaticini, predicció; el fat, el destí; sort
fatuus:insípid, fat; toix, insensat
fauces:gola, gorja, boca
Faunus:Faune, Pan (divinitat campestre)
Faustulus:Fàustul (pastor llegendari, pare adoptiu de Ròmul i Rem)
faustus:afortunat, feliç; que porta sort, favorable
fautor:defensor, protector
faveo:ésser favorable, afavorir; ésser partidari de, protegir
Favonius:Favoni (vent de ponent; nom de família)
Favonus:Favó
favorabilis:amable, simpàtic; ben rebut, estimat, popular
favor:bona voluntat, favor; inclinació, partidisme; simpatia, grat
faxim:= fecerim (perfet de subjuntiu arcaic del facio) ho garanteixo
faxo:(futur arcaic del facio) procuraré que...
fax:torxa
febris:febre
Februarius:febrer
fecunditas:fertilitat, fecunditat
fecundus:productiu, fecund; ric, abundant
fel:fel, bilis
felicitas:sort, felicitat
feliciter:sortosament, feliçment; amb bons resultats, amb èxit
felix:feliç
femina:dona
femineus:propi de la dona, femení
femininus:propi de la dona, femení
femur:cuixa
fenerato:amb usura
fenerator:prestador, usurer
fenestra:finestra
fenum:fenc, palla
fenus:interès (d'un capital, d'un préstec); préstec; guany, profit, benefici
fera:bèstia, fera
feralis:funeral, dels morts, fúnebre; fatal, funest
ferax:fèrtil, productiu, feraç
ferbeo:bullir
ferculum:baiard (emprat esp. en processons), safata, plat
fere:quasi, gairebé
feretrum:baiard; fèretre
feriae:diada, festa; vacances, descans
ferinus:de fera
ferio:colpejar; colpir; matar, sacrificar; - foedus : concloure un tractat; danyar, ferir
feritas:ferotgia, crueltat, ferocitat
ferocia:ferotgia, ferocitat
fero:portar, dur; aguantar, suportar, tolerar; concedir, permetre; donar a conèixer, comunicar, fer saber; referir, relatar, dir
ferox:violent, ferotge, feroç
ferratilis:guarnit de ferros, carregat de grillons
ferreus:de ferro
ferrugineus:semblant al ferro, vermell fosc
ferrum:ferro, eina o arma de ferro
ferula:canyaferla; fèrula, palmeta; bastó, vara
ferus2:salvatge, fer; ferotge, cruel
ferus:bèstia
fervefacio:fer escalfar, fer bullir; fondre
fervens:molt calent, bullent, ardent; inflamat; escalfat, encès
ferveo:ésser molt calent, bullir, cremar; estar en efervescència, estar agitat, estar animat
fervesco:posar-se a bullir; inflamar-se, escalfar-se; estar agitat
fervidus:bullent, ardent, cremant
fervor:calor sufocant, ardor; efervescència, agitació
Fescenninus:de Fescènnia, fescenní
fessus:cansat, fatigat
festinanter:apressadament, precipitadament
festinatio:pressa, promptitud; precipitació
festino:apressar-se, afanyar-se; (amb ac.) apressar, accelerar, precipitar
festivitas:alegria, joia
festivus:de festa, festiu; alegre, divertit, amé; agradable, jovial, cordial
festus:de festa, festiu, solemne
fetialis:dels fecials, fecial
fetus2:fecund, fèrtil; carregat, ple, prenyat
fetus:m. : infantament, part; posta (dels ous); reproducció; concepció, engendrament; cria, prole
fibula:gafa, clavilla; fíbula
fictilis:fet d'argila, de fang, de terrissa (fictile, is, n. : vas, vaixella de terrissa)
fictor:modelador, escultori
ficula:diminutiu de ficus
ficus:figuera; figa
fidelis:lleial, segur, fidel
fideliter:lleialment, fidelment
Fidena:Fidena (ciutat del Laci)
fidens:1. part. pres. de fido. 2. confiat, segur, animós; audaç, valent
fides:cítara, lira
fidicen:tocador de lira
fido:confiar, tenir confiança en
fiducia:contracte fiduciari, fidúcia; confiança, seguretat
fidus:lleial, fidel, sincer; segur, sòlid, ferm
figo:clavar, fixar; enfonsar, endinsar; plantar, col·locar; aturar, parar
figura:forma, configuració, estructura; aspecte, figura
filia:filla
filiola:filla petita, filleta; diminutiu de filia
filius:fill
filum:fil
fingo:donar forma a, fer; crear, formar; esculpir, representar; modelar; imaginar, inventar; fingir, simular; part. fictus : fingit; fals, inventat
finio:limitar, delimitar; acabar
finis:límit, fi, extrem; pl., límit, confins, frontera
finitimus:veí, limítrof
finitor:agrimensor; el qui posa fi
fio:(serveix de passiva al facio); esdevenir, originar-se; succeir, passar (amb ut, ne, etc.); resultar
firmator:afiançador
firmitas:consistència, vigor, fermesa
firmiter:fortament, sòlidament, fermament
firmitudo:solidesa, consistència; resistència, fermesa
Firmius:Firmi (nom de família)
firmo:afermar, enfortir; consolidar, refermar; confirmar, ratificar
firmus:sòlid, ferm; estable, fort; Firmus, i, m. : Firm
fiscus:cistell, panera; tresor imperial
fistula:tub, canal, canonada; flabiol, flauta
Flaccus:Flac (cognom de família)
flagello:fuetejar, flagel·lar
flagellum:fuet, flagell
flagitiosus:ignominiós, vergonyós, deshonrós
flagitium:escàndol, ignomínia, deshonra
flagito:sol·licitar, instar; reclamar, exigir
flagrantia:ardor; (fig.) passió, abrandament
flagritriba:destrossafuets (esclau sovint apallissat)
flagro:cremar, estar encès; flamejar; (fig.) enardir-se, estar inflamat
flagrum:fuet, tralla
flamen:flamen (sacerdot assignat a un déu)
Flaminia:(Flaminia uia) Via Flamínia (de Roma cap al nord)
Flamininus:Flamini (nom de família)
flamma:flama
flammeus:de foc, de flama; radiant, brillantde flamme, brillant (flammeum, i, n. : flammi -vel de color de foc que portaven les núvies)
flammo:encendre, inflamar; (fig.) excitar, enardir
flatus:buf, bufada; respiració, alè
flavus:groc, daurat; ros
flebilis:digne d'ésser plorat, lamentable, llastimós
flecto:doblar, corbar (flexum mare : una cala)
fleo:plorar
fletus:plor, lament; llàgrimes
flexus:doblegament, flexió; tomb, girada; inflexió, modulació (de la veu)
floccus:floc, bri, borralló (esp. de llana); (fig.) cosa sense importància
Flora:Flora (deessa de les flors)
florens:ple de flors, florent, florit; (fig.) pròsper, puixant; brillant, resplendent
Florentinus:de Florència, florentí
floreo:1. florir, estar en flor 2. (amb abl.) estar guarnit de, estar adornat amb
floridus:cobert de flors, florit
florus:ros
flos:flor
fluctuo:onejar, agitar-se; ésser sacsejat per les ones: fluctuar, vacil·lar
fluctus:ona, onada
fluentisonus:de remoroses onades, que ressona amb les ones
fluidus:que flueix, fluent, fluid; fluix, tou; (fig.) feble, dèbil
fluito:fluir; surar, flotar; anar a la deriva
flumen:riu
fluo:fluir, córrer; rajar, escolar-se
fluviatilis:de riu, fluvial
fluvius:riu, corrent d'aigua
focilo:revifar, reanimar
foculum:escalfador, escalfeta
focus:fogar; fogó, foc; casa, llar familiar; ara, altar
fodio:punxar, picar; travessar, ferir; treballar cavant, cavar
foede:horriblement; vergonyosament
foederatus:aliat, confederat
foeditas:horror, repugnància
foedo:enllegir, deformar; esquinçar, destrossar; embrutar, contaminar
foedus2:tractar, pacte, aliança
foedus:repugnant, brut, lleig; repulsiu; espantós, horrible
foeteo:fer pudor, pudir
foetidus:pudent, pestilent, fètid
folium:fulla
fomenta:cataplasma, emplastre; remei, cura; consol, alleujament
fons:font, brollador; aigua, corrent d'aigua; (fig.) origen, causa
Fonteius:Fontei (nom de família)
foramen:forat, obertura, bretxa
foraminatus:perforat
foras:fora, a fora. - foras + gen : fora de
forensis:del fòrum; forense, judicial; públic
forent:= essent
forinsecus:defora, a l'exterior; cap a fora
foris:fora; (esp.) fora de casa
forma:aparença, aspecte, forma; figura, trets, físic; bon aspecte, bellesa
Formianus:de Fòrmies (ciutat del Laci)
formica:formiga
formidolosus:paorós, terrible, espantós; poruc
formido:terror, espant
formonsitas:(o formositas) bellesa
formositas:(o formonsitas) bellesa
formosus:(o formonsus) bell, formós
formo:treballar, donar forma a; disposar, bastir; modelar, formar, educar
formula:forma, trets; llista, relació; fòrmula, forma establerta; regla, norma
fornix:arc, volta
for:parlar, dir
forsan:potser
fortasse:potser
fortassis:potser
forte:per atzar, casualment
fortis:fort, vigorós; valent
fortiter:vigorosament, fortament, amb valentia
fortitudo:força física, vigor; coratge, valentia
fortuna:fortuna, atzar, sort; (esp. pl.) béns, riquesa, fortuna
fortunate:benauradament, afortunadament
fortunatus:sortós, afortunat
forum:plaça major, fòrum
forus:plataforma, coberta (d'una embarcació)
fossa:fossa
fovea:clot, fossa; parany, trampa
foveo:escalfar, mantenir calent; abrigar, protegir del fred; reconfortar, alleujar; vetllar per, sostenir
fractura:trencament; (med.) fractura
fragilis:fràgil
fragmen:bocí, tros, fragment
fragmentum:fragment
fragor:trencament; soroll; commoció, esvalot
fragosus:sorollós, fragorós
fragrantia:(o fragantia) fragància
fragro:exhalar molta olor
fragum:maduixa
frango:1. trencar, rompre, partir  2.  fer trossos, esmicolar  3. (fig.) mitigar, afeblir  4.  sotmetre, derrotar; destruir, anihilar
frater:germà
fraternus:de germà. fratern
fraudo:enganyar, decebre, defraudar; (amb abl.) sostreure, estafar (una cosa -abl.- a algú -ac.)
fraus:dany, perjudici; mala fe, engany, frau
Fregellae:Fregel·les (ciutat dels volscos)
fremitus:remor, mormol; fressa, cridòria
fremo:brogir, remorejar; ressonar, retrunyir; mormolar, murmurar, rondinar
freno:posar la brida a, enfrenar
frenum:brida, fre
frenus:brida, fre
frequens:replet, ple (amb abl.); freqüentat, concorregut
frequenter:freqüentment, sovint
frequentia:concurrència, afluència
frequento:anar sovint a, freqüentar
fretum:estret, canal; (sing. o pl. meton.) la mar, les ones
fretus:confiat en, segur de, comptant amb (amb abl., dat.)
frico:fregar, refregar; friccionar
frigidus:fred
frigor:fred, calfred
frigus:fred, fredor
Frisii:frisi (poble germànic)
frivolus:insignificant, menyspreable; fútil, lleuger, frívol
frons2:front
frons:fullatge
Fronto:Frontó (cognom de família)
fructus:1. satisfacció, gaudi; (jur.) usdefruit  2. producte, collita; fruit, fruits  3.  guany, profit, renda; benefici
frugalitas:moderació, sobrietat, frugalitat
frugaliter:amb moderació, sòbriament, frugalment
fruges:fruits, productes, (esp.) gra, cereals
frugi:modest, honest, digne
frumentarius:de blat, frumentari
frumentor:fer aprovisionament de blat
frumentum:blat
fruor:(amb abl. o ac.) fer ús de, fruir de, gaudir de
frustra:debades, en va
frustro:(o frustror) enganyar; frustrar, defraudar
frutex:arbust, mata, arbrissó
fucatus:tenyit, artificial; fingit, fals
Fucinus:(Fucinus lacus) llac Fucí
fucus:alga; matèria colorant; (fig.) artifici, engany
fufae:ecs!
fuga:fugida, fuita, fuga
fugax:fugitiu, que fuig; fugisser, fugaç
fugio:fugir, escapar-se
fugitivus:esclau fugitiu
fugo:fer fugir, posar en fuga
Fulcinius:Fulcini (nom de família)
fulcio:apuntalar, assegurar; prestar suport a, sostenir
fulgeo:brillar, resplendir
fulgor:esclat, brillantor; (fig.) esplendor, honor, glòria
fulgur:llampec; llamp
fulguro:llampegar, llampar; fulgurar, brillar, resplendir
fuligo:sutge; fum espès; (fig.) negror, foscor
fulmen:llamp
Fulvius:Fulvi (nom de família)
fulvus:vermellós, terrós
fumidus:fumejant, ple de fum
fumigo:fumejar, fumar; (amb ac.) fumar, exposar al fum
fumo:fumar, fumejar
fumus:fum, fumera
funale:torxa
funalis:fet de corda
funambulus:funàmbul
funda:fona, mandró; esparver (filat de pesca)
fundamentum:fonament, base
fundito:escampar, amollar; disparar amb fona a
funditor:foner, mandroner
funditus:des del fons, profundament; de soca-rel, fins als fonaments
fundo2:vessar, escampar; (med-pass.) escampar-se, estendre's; emetre, expel·lir; treure fora, precipitar; estendre, desplegar
fundo:posar els fonaments de, assentar; fundar
fundus:fons; base, fonament; predi, propietat, finca
funebris:del funeral, fúnebre; funest, mortal
funereus:propi dels funerals, funerari, de dol; funest, mortal
funestus:fúnebre, funerari; fatal, funest
fungor:(amb ac. o abl.) acomplir, exercir; passar per, experimentar; consumar, complir
funis:corda
funus:funeral, exèquies; cos mort, cadàver; mort, destrucció
furax:inclinat al furt, rapaç
furca:forca
furia:furor, follia, fúria; còlera, ira; Furiae : les Fúries
furialis:de les Fúries; foll, furiós, atroç
furiosus:furiós; dement, incapaç
Furius:Furi (nom de família)
fur:lladre
Furnius:Furni (nom d'home)
furo:estar fora de si, estar boig
furor:robar, furtar
furtim:d'amagat, furtivament
furtivus:robat, furtat; secret, clandestí
furtum:robatori, furt
furunculus:lladregot, pispa
fuscus:negre, fosc; morè, bru
fusilis:fos, reblanit
fustis:bastó, pal, vara
futilis:fràgil; va, inútil, superflu; frívol, fútil, insignificant
futurus:venidor, futur; futurum, -i: el futur
Gabii:Gàbies (ciutat del Laci)
Gabinius:Gabinius (nom de família)
Gades:Gades (ciutat de la Bètica, actual Cadis)
Gaetuli:els getuls (de Getúlia, regió del nord-oest d'Àfrica)
Gaetulus:getul, de Getúlia (regió del nord-oest d'Àfrica)  (Gaetuli, orum, m. : els getuls)
Gaius:Gai (prenom romà; emperador romà: Calígula)
Galba:Galba (cognom de família)
galea:casc
galerus:barret, gorra
Galla:Gal·la (nom de dona)
Gallia:Gàl·lia
gallicinium:l'hora del cant del gall, punta del dia
Gallicus:gal
gallinaceus:de gallina
gallina:gallina
gallus:gall;  Gallus, i : el gal
ganeo:golafre, disbauxat
gannio:grinyolar, grunyir (el gos); rondinar, grunyir (l'home)
Garganus:Gargà (muntanya d'Apúlia)
garrio:xerrar; (amb ac.) xerrar, dir
garrulus:xerraire
Garumna:la Garona (riu de l'Aquitània)
Garunna:la Garona (riu de l'Aquitània)
gaudeo:alegrar-se, gaudir; (amb ac.)alegrar-se de
gaudium:alegria, joia, goig; plaer
Gavilla:Gavil·là
gaza:tresor
gelidus:gelat, gèlid, fred
gelo:gelar, glaçar
Gelotianus:de Gelos
gemellus:bessó
gemino:doblar, redoblar, duplicar
geminus:bessó
gemitus:gemec; cruixit, retruny
gemma:gemma, pedra preciosa, joiell
gemmosus:ric en gemmes, en joies
gemo:gemegar, gemir, plorar; (amb ac.) deplorar, lamentar
gena:galta, cara
generalis:comú, propi d'un gènere, genèric; universal, general
generatio:generació, reproducció
gener:gendre
genero:engendrar, procrear; crear, produir
generosus:de noble naixença, noble; generós, de bona raça
genetivus:de naixença, natural
genetrix:mare
genialis:nupcial, conjugal
genitalis:generador, engendrador; reproductiu, genital
genitivus:de naixença, natural
genitor:pare
genius:geni (divinitat tutelar que protegia la família); el geni (personificació de la bona vida, el plaer); geni, protector, benfactor
gens:llinatge, família; nissaga, clan; nació, poble, raça
gentilicius:de família, gentilici
gentilis:de la família, familiar; de la pàtria, nacional
genu:genoll
genuinus:de naixença, natural, innat
genus:estirp, nissaga, llinatge; fill, descendent; nació, poble, raça; espècie, gènere
geometricus:geomètric
Germania:Germània
Germanicus:germànic
Germanus2:germànic
germanus:carnal, de sang (entre germans); de germà, fraternal; autèntic, veritable, pur; germànic (Germani, orum, m. : els germànics)
germen:borró, botó, germen; plançó, fill
germino:1. brotar, germinar  2. (amb ac.) produir, treure
gero:1. portar, transportar 2. mostrar, revelar  3.  fer, representar  4. portar a cap, dur a terme
gestamen:guarniment, aparell; càrrega, fardell; mitjà de transport, vehicle
gestatio:passeig (a cavall o en vehicle); avinguda, passeig
gestatoria:g. sella: cadira portàtil, gestatòria
gesticulatio:gesticulació, mímica
gestio:exultar, exaltar-se, esplaiar-se; (amb inf.) desitjar vivament, anhelar
gesto:portar, dur, transportar; traslladar
gestus:moviment del cos, gest; gesticulació, mímica
gibbus:bony; tumor
gigno:engendrar, procrear; produir, criar; causar,originar
glacies:glaç, gel
gladiator:gladiador
gladiatorius:de gladiadors
gladiolus:espasa petita
gladius:glavi, espasa
glaeba:(o glaeba) gleva, terròs; terreny conreat, tros
glandium:lletons, glàndula
glans:gla, aglà
gleba:(o glaeba) gleva, terròs; terreny conreat, tros
glisco:engreixar-se, inflar-se; créixer, augmentar
globus:globus, esfera, bola; massa, amuntegament; munió, reng
gloria:1. glòria, fama 2. ànsia de glòria, ambició
gloriabundus:envanit, orgullós
glorior:gloriar-se, gloriejar-se, vanar-se
gloriosus:gloriós, il·lustre; ambiciós; vanitós, fanfarró
glubo:escorçar, pelar; (obscè) pelar, fregar-se
gluten:gluten, cola, goma
glutinum:gluten, cola, goma
gnarus:que sap o coneix, coneixedor; conegut
gnata:(o nata) filla
gnatus:(o natus) fill
Gnosia:gnòsica (de Gnosos, Creta), dit especialment d'Ariadna
Gorgo:Gòrgona, Medusa. plural : Gòrgones
Gotones:els gotons (poble de la Germània)
grabatulus:diminutiu de grabatus, catre
grabatus:catre, llitotxa
Gracchanus:dels Gracs (cognom de família; Tiberi i Gai, germans tribuns de la plebs)
Gracchus:Grac (cognom de família; Tiberi i Gai, germans tribuns de la plebs)
gracilis:gràcil, magre; pobre, esquifit; simple, senzill
gracilitas:gracilitat, primesa; senzillesa
graculus:gralla
gradatim:pas a pas, gradualment
gradus:pas; (mil.) posició, lloc; (pl.) esglaó, escala; grau, gradació; nivell, mesura
graece:en grec
Graecia:Grècia
Graecus:grec
Graius:grec
gramen:gespa, herbatge
grammaticus:gramàtic, filòleg, erudit
granatus:granellut, ple de grans
grandis:gran, gros
grando:calamarsa, granís
Granius:Grani
granum:gra, llavor
graphium:estil, punxó (per a escriure sobre tauletes encerades)
grassor:marxar, avançar; vagabundejar
grates:gràcies, regraciament, accions de gràcies (habere grates = estar agraït, donar les gràcies)
gratia:favor, gràcia; agraïment, gràcies (gratias agere = donar les gràcies) ; en ablatiu, precedit de gen. : per, a causa de
gratiosus:que fa un favor, complaent; que gaudeix de favor, influent
grator:congratular, felicitar
gratuitus:gratuït; desinteressat, franc
gratulabundus:que felicita, que congratula
gratulatio:felicitació; acció de gràcies; satisfacció, joia
gratulator:qui complimenta, adulador
gratulor:donar gràcies a; felicitar, congratular (algú -dat.- per alguna cosa -pro + ab.; de + ab.; gen...)
gratus:agraït, reconeixent; digne d'agraïment; grat, agradable
gravesco:esdevenir pesat, carregar-se; agreujar-se, empitjorar
gravidus:gràvid, ple; carregat, prenyat; grauida,ae : la dona prenyada
gravis:feixuc, pesat; dur, sever; greu, seriós, digne
gravitas:pesadesa, pesantor; penositat, insalubritat; duresa, rigor, severitat; gravetat, dignitat
graviter:pesadament; durament, severament; fortament, greument
gravo:carregar; aclaparar, oprimir; agreujar
gravor:negar-se, refusar-se
gregalis:que va en ramat, gregari; comú, ordinari
gregarius:de ramats, ramader; (m. subst.) pastor; miles g.: gregari, simple soldat
gremium:falda, si; (poet.) si, ventre, sexe (de la femella)
gressus:pas, marxa
grex:ramat; colla, tropa
Gripus:Grip (esclau)
grus:grua (ocell); grua (giny de guerra, mena d'ariet)
gubernaculum:timó, governall
gubernator:timoner
guberno:timonejar, pilotar
gula:gola, gorja; paladar, gust  golafreria
gurges:gorga, remolí; gorg, abisme
gusto:gustar; tastar
gustus:degustació, tast; (esp.) entremesos
gutto:caure gota a gota, degotar
guttur:gola, gorja
gutturosus:gollut, que té goll (tumor del tiroides) o galteres
guttus:flascó, ampolla
Gutuater:Gutuater
Gyges:Giges (rei de la Lídia)
gymnasium:gimnàs
gymnas:lluita atlètica
gymnasticus:gimnàstic, del gimnàs
gymnicus:gímnic, gimnàstic
gynaeceum:gineceu
gynaecium:gineceu
gypsatus:blanc de guix
gypso:enguixar, cobrir de guix
gypsum:guix, algeps
gyrgillus:debanadora
gyrinus:capgròs (cria dels batracis)
gyro:fer girar, fer descriure un cercle; donar tombs, fer tombs
gyrus:volta, pista; cercle, anell; giravolt
habena:corretja, tira, cingla; (gral. pl.) regnes, brida, ramal
habeo:tenir, mantenir; tenir per, considerar com a; posseir, haver
habilis:bo d'usar, manejable; apropiat, apte; avesat, útil; hàbil, capaç, dotat
habitaculum:estatge, sojorn
habito:habitar, viure a
habitus:estat, situació, condició; aspecte, aire; disposició, índole, caràcter; tarannà, actitud
hactenus:fins ací; fins ara, fins aleshores
Hadriaticus:de la mar Adriàtica
haedillus:diminutiu d'haedus, cabrit
Haedui:els edus (poble gal)
haedus:cabrit
Haemonia:Hemònia (antic nom de la Tessàlia)
Haemus:Hemus (muntanya de la Tràcia)
haereo:estar agafat; mantenir-se, sostenir-se; agafar-se, aferrar-se; estar retingut, travar-se; (fig.) romandre, restar
haesitatio:vacil·lació, indecisió
Halotus:Halot
Hamilcar:Amílcar (general cartaginès)
hamus:ganxo, croc; ham
Hannibal:Anníbal (general cartaginès)
harena:arena, sorra
hariolor:fer presagir, endevinar
harpago:furtar, pispar
Harpya:Harpia (monstre mític)
Harpyia:Harpia (monstre mític)
Harudes:els harudes (poble germànic)
harundo:canya, tija; fletxa; canya de pescar
haruspex:harúspex (sacerdot que feia presagis examinant les entranyes dels animals sacrificats)
Hasdrubal:Asdrúbal (general cartaginès)
hasta:llança, pica, asta
hastatus:armat de llança
hastile:asta, pla, mànec
Haterius:Hateri (nom de família)
haud:no
haudquaquam:de cap manera, no gens
haurio:pouar, treure aigua; buidar, esgotar, beure; engolir, xuclar, devorar; arrabassar, abatre; foradar, travessar, ferir
haustus:extracció (d'aigua); pouada, galleda; glop, glopada
hebesco:esmussar-se; apagar-se, afeblir-se
hebes:esmussat; obtús, insensible; fluix, feble, apagat
hebetudo:esmussament; estupidesa
Hector:Hèctor (heroi troià)
Hecyra:sogra (títol d'una comèdia de Plaute)
Hegio:Hegíon
heia:ah! ai! las!
Heius:Heius
Hellespontiacus:hel·lespòntic, de l'Hel·lespont
Helvetia:Helvècia, Suïssa
Helvetius:helveci (individu d'un poble gal)
hem:(en interr.) eh, oi; (expressant sorpresa o admiració) oh, com, què; (expressant dolor) ah, ai
hemitritaeus:semiterçana (febre); l'afectat per ella
Heniochi:els heníocs (poble sàrmata)
Heniochus:heníoc (individu d'un poble sàrmata)
herba:herba
herbosus:herbós; fet, amanit amb herbes
hercisco:(o ercisco) partir, dividir una herència - erciscundae familiae causa, un cas de partició d'herència
Hercules:Hèrcules (heroi grec)
Hercynia:(silua) : Selva Hercínia (Selva Negra)
hereditas:herència, successió
Herennius:Herenni (nom de família; orador)
heres:hereu, hereva
heri:ahir
Hermaeum:una cambra decorada amb Hermes
Hermunduri:els hermundurs (poble de la Germània)
Hermundurus:els hermundurs (poble de la Germània)
Hernici:els hèrnics (poble del Laci)
Hernicus:hèrnic (individu d'un poble del Laci)
heros:heroi
Hesperius:de l'Hespèria
hesternus:d'ahir, de la vetlla; recent, nou
heu:(denota dolor) ai, ah; (sovint amb ac.) heu me! ai de mi!
heus:ei, ep, apa
hibernacula:habiacle, apartament d'hivern; (en pl., mil.) tendes, barraques d'hivern
hiberna:quarters, campament d'hivern
hiberno:hivernar, passar l'hivern
hibernus:hivernal, d'hivern
Hiberus:iber, de la Ibèria
hic2:ací
hic:aquest
hiemo:hivernar, passar l'hivern
hiems:hivern
Hierocaesaria:Hierocesària (ciutat de la Lídia)
Hiero:Hieró (tirà de Siracusa)
hilare:alegrement, joiosament
hilaris:alegre, joiós, content
hilaritas:alegria, joia, bon humor
hilaro:alegrar, animar, posar content
hinc:d'ací, d'aquest lloc, des d'ací
hio:badar-se, clivellar-se; badar, obrir la boca
hippocentaurus:hipocentaure, centaure
hippodromos:(o hippodromos) hipòdrom
hircosus:de boc, amb ferum de boc
hircus:boc, cabrot
hirsutus:hirsut, pelut, eriçat
Hirtius:Hirci (lloctinent de Cèsar)
hirundo:oreneta
Hispania:Hispània
Hispaniensis:hispà, hispànic, d'Hispània
Hispanus:hispà, hispànic, d'Hispània (Hispani, orum = els hispans)
hispidus:eriçat, pelut, híspid
Hispo:Hispó (nom d'home)
historia:investigació, recerca; història (relació o fets del passat); relat, tema
historiarumst:= historiarum est
historicus:historiador
histricus:dels histrions, dels comediants
histrio:histrió, actor; mim, comediant
histrionalis:dels histrions, teatral
hiulcus:clivellat, badat; obert, distès, estirat
hodie:avui
hodiernus:d'avui
holitor:hortolà
holitorius:de llegums, de verdures ; forum h. : mercat de verdures
holocaustum:holocaust, sacrifici
holus:(o Olus) = Aulus, Aulus (nom d'home)
homicida:homicida, assassí
homicidium:homicidi, assassinat
homo:home
homunculus:diminutiu d'homo: homenet
honestas:honor, estima, reputació; honestedat, honra
honesto:honorar, honrar, enaltir; embellir, realçar
honestus:honest, honrat, íntegre
honorarius:d'honor, honorari, honorífic; de magistrat, de la magistratura
honorificus:honorífic, honorable
honoro:honorar, honrar
honor:(o honos) honor, mostra de respecte; estima, consideració; càrrec públic, magistratura; honor, ofrena
hora:hora
Horatius:Horaci (nom de família; poeta llatí)
hordeum:(o ordeum) ordi
horrendus:horrible, esgarrifós; tremend, terrible
horreo:eriçar-se; encrespar-se; estremir-se, tremolar; esgarrifar-se
horresco:eriçar-se; encrespar-se; esgarrifar-se, tremolar
horreum:graner
horribilis:horrible, esgarrifós
horridus:eriçat, cresp; rude, feréstec; esgarrifós, esfereïdor
horror:tremolor, calfred; horror, esgarrifança
Hortalus:Hòrtal (cognom de família)
hortatus:exhortació; estímul
Hortensius:Hortensi (nom de família)
hortor:exhortar, animar,encoratjar
hortus:hort, horta; (gral. pl.) jardins, parc
hospes:hoste, hostessa
hospita:hostessa; forastera, estrangera
hospitalis:d'hoste, de convidat; hospitalari, acollent
hospitium:hospitalitat, acolliment; alberg
hospitus:que dóna hospitalitat, hospitalari; viatger, que està de pas
hostia:víctima (propiciatòria o per als presagis dels harúspexs)
hosticus:estranger, estrany, de l'enemic
hostilis:de l'enemic; enemic, hostil
hostiliter:amb hostilitat, com enemic
Hostilius:Hostili (nom de família)
hostis:enemic
huc:ací, cap ací
hujuscemodi:d'aquesta manera
hujusmodi:d'aquesta manera
humanitas:humanitat, naturalesa humana
humanus:humà
humerus:(o umerus) espatlla; llom, clatell (dels animals)
humi:a terra, en terra, per terra
humidus:(o umidus) humit, moll; líquid
humilis:petit, poc elevat, xicotet; humil, insignificant; de baixa condició
humilitas:poca altura, petitesa; humilitat, modèstia; abatiment
humiliter:en un lloc poc elevat, amb poca elevació, amb mesquinesa, humilment
humor:(o umor) líquid de qualsevol mena
humus:terra
Hyas:Híades (filles d'Atlas)
Hybla:Hibla (ciutat i muntanya de Sicília, famosa per la seva mel)
hybrida:(o hibrida) híbrid, de raça mixta (en animals, per exemple, de senglar i de truja; en humans, fill de pare lliure i de mare esclava o de pare romà i mare estrangera)
Hydra:hidra
Hymenaeus:epitalami (cant nupcial); matrimoni; Hymenaeus, Himenenu, déu del matrimoni
Hyrcani:hicarnis, habitants d'Hircània (regió asiàtica)
Iacchus:Iacus (nom del déu Bacus)
Iason:Jàson (heroi grec, cap dels Argonautes)
ibi:allí, allà, hi
ibidem:allí mateix, al mateix lloc
Iccius:Icci
ico:dardar, ferir,colpir
ictus:cop, ferida, tret
Idaeus:de l'Ida (muntanya de la Frígia)
Ida:Ida (muntanya de la Frígia) ; la nimfa Ida
idcirco:per això, per aquesta raó
idem:mateix (adj.); el mateix (pron.)
identidem:ara i adés, sense parar
ideo:per això, per aquesta raó
Idistavisus:Idistavis (plana de la Germània)
idolon:imatge, espectre
idonee:idòniament, apropiadament
idoneus:idoni, escaient, oportú; (amb dat.) apropiat, apte
Idumaeus:idumeu, de l'Idume (Palestina)
Idus:les idus
Idyme:Idume (Palestina)
igitur:dons, en conseqüència, per tant
ignarus:ignorant, desconeixedor
ignavia:inacció, peresa, negligència; covardia
ignavus:inactiu, peresós, indolent; covard, esporuguit; inert
igneus:de foc, igni
igniculus:foc petit; flameta, llumet; espurna
ignifer:ardent, inflamat
Ignipotens:amo del foc (Vulcà)
ignis:foc
ignobilis:desconegut, obscur; innoble, baix, humil
ignominia:ignomínia, deshonra, infàmia
ignoro:ignorar, desconèixer, no saber
ignosco:perdonar, excusar
ignotus:desconegut, ignorat, estrany
ilex:alzina, carrasca
ilicet:vés-te'n fora!; s'ha acabat, prou
ilico:allí mateix; de seguida, tot seguit
Ilium:Ílion, Troia
illabor:lliscar, escórrer-se; penetrar
illaesus:il·lès, incòlume
illatenus:fins a tal punt, fins allà
ille:aquell, ell
illecebra:atractiu, encant, encís
illic:allí, allà
illicio:atraure, emmenar, arrossegar;seduir; incitar, engrescar
illido:estavellar, llançar; esclafar, rompre; fer xocar, fer topar
illigo:lligar, travar; sotmetre, embolicar
illimis:límpid
illinc:d'allí, d'aquell lloc
illino:untar, impregnar; pintar, tenyir; aplicar, estendre, espargir
illuc:allà, cap allà, hi
illucesco:començar a brillar, a lluir
illudo:burlar-se, mofar-se, riure's; (amb dat.) jugar, distreure's
illumino:il·luminar, enllumenar; esclarir
illustris:clar, brillant; palès, manifest; il·lustre, distingit
illustro:il·luminar, enllumenar; fer palès, aclarir; fer famós, exalçar
Illyricum:Il·líria (regió dels Balcans)
Illyricus:il·liri (poble dels Balcans)
imaginarius:imaginari, aparent, fictici
imaginor:imaginar, representar-se, afigurar-se
imago:representació, imatge, retrat; visió, aparició
imbecillis:feble, dèbil
imbecillitas:feblesa, debilitat
imbecillus:feble, dèbil
imbellia:ineptitud per a la guerra
imbellis:inepte per a la guerra; exempt, lliure de guerra; no combatiu, pacífic
imbuo:impregnar, amarar, xopar
imitamentum:imitació, còpia, reproducció
imitatio:imitació, còpia, reproducció
imitor:imitar, representar, reproduir
immanis:ferotge, salvatge; terrible, horrible; enorme, immens; formidable, tremend
immanitas:ferotgia, ferocitat; atrocitat, brutalitat, enormitat
immaniter:feroçment, terriblement
immaturitas:immaduresa
immaturus:immadur, verd; prematur, precipitat
immemor:(gral. amb gen.) oblidós, que s'oblida
immensum:enormement, fora mida
immensus:immens, enorme, grandiós
immeritus:innocent, no mereixedor; immerescut, injust
immigro:anar a establir-se a, mudar-se; ficar-se, introduir-se
immineo:alçar-se sobre; abocar-se, inclinar-se; assetjar, amenaçar, ésser imminent
imminuo:disminuir, minvar, reduir; malmetre, afeblir, danyar
immisceo:mesclar, barrejar
immitis:immadur, aspre, agre; rude, cru; feréstec, salvatge; despietat, cruel
immitto:fer anar, enviar, trametre; ; engegar, tirar, gitar; deixar anar, amollar
immo:al contrari, al revés
immobilis:fix, immòbil, sòlid; inalterable, immutable; (jur.) immoble
immoderatus:il·limitat, immens; excessiu, immoderat
immodestia:intemperància; indisciplina; disbauxa
immodicus:immoderat, desmesurat, desenfrenat; excessiu, exagerat
immolo:immolar, sacrificar
immoror:(gral. amb dat.) restar, romandre, quedar-se; (amb dat. o in i abl.) entretenir-se, persistir
immortalis:immortal
immotus:immòbil, quiet, fix; tranquil, encalmat
immundus:brut, immund, nauseabund
immunis:exempt de càrregues, lliure d'impostos
immutabilis:inalterable, immutable
immutatus:invariat, inalterat, sense canvi
immuto:canviar, modificar, alterar
impar:desigual, diferent
impatiens:incapaç de sofrir, de suportar
impavidus:impàvid, intrèpid, sense por
impedimentum:impediment, obstacle; (pl) equipatge, (i mil.) bagatge, impedimenta
impedio:travar, lligar; destorbar, impedir
impello:colpir, colpejar; sacsejar, agitar; empènyer, impel·lir; impulsar; instigar
impendeo:estar suspès, penjar sobre; ésser imminent; amenaçar
impendo:despendre, gastar; emprar; arriscar, sacrificar; balafiar, malgastar
impensa:despesa, cost
imperator:general; emperador
imperatorius:de general; d'emperador, imperial
imperatum:ordre, mandat
imperito:comandar, governar; manar, ordenar
imperitus:inexpert, imperit; (amb gen., ad i ac. o ab) ignorant, inexpert en
imperium:poder suprem, imperi (poder de comandar l'exèrcit); (gral.) autoritat, poder; domini; imperi
impero:(amb ac.) demanar, exigir; (amb ac.) manar, ordenar; (amb dat.) donar ordres; (amb dat. o abs.) governar, manar, exercir el poder
imperterritus:impertèrrit, impàvid
impertio:compartir, distribuir; consagrar, dedicar; (amb abl.) fer partícip de, associar a
impes:(= impetus)
impetigo:erupció cutània, bèrbol
impetrabilis:fàcil d'aconseguir, assolible; convincent, eficaç
impetro:obtenir, aconseguir
impetus:embranzida, impuls, ímpetu; atac, assalt
impiger:actiu, diligent; vigorós, enèrgic
impigre:activament, prestament, enèrgicament
impingo:pegar, clavar; engegar, llançar; imposar
impius:impiu, sacríleg
impleo:omplir, emplenar; i. fidem = donar l'aparença de
implico:embolicar; enllaçar; cenyir, rodejar; entrebancar, enredar
imploro:implorar, invocar
impluo:ploure sobre, en
impluvium:impluvi (bassa quadrada de l'atri que rebia l'aigua de la pluja)
impono:posar, col·locar; ficar; inferir, infligir; imposar, fixar
importo:importar, portar de lluny
importunitas:desavantatge; importunitat; crueltat
impotens:impotent, feble; que no pot, incapaç de dominar (amb gen.)
imprecor:imprecar, demanar; invocar, pregar
imprimo:aplicar amb pressió, prémer; clavar, enfonsar; imprimir, gravar
improbitas:iniquitat, vilesa; desvergonyiment
improbo:censurar, desaprovar; rebutjar, refusar
improbus:dolent, defectuós; vil, innoble; desvergonyit, agosarat
impropero:(amb dat.) blasmar
improvidus:desprevingut, despreocupat; imprudent, incaut
improvisus:imprevist, inesperat, sobtat
imprudens:ignorant, desconeixedor; imprudent, insensat, foll
imprudentia:ignorància, desconeixement; imprevisió; inadvertència
impubes:impúber, infantil
impudens:desvergonyit, descarat, impudent; impúdic
impudenter:desvergonyidament, descaradament
impudentia:desvergonyiment, descarament, impudència
impudicitia:indecència
impudicus:impúdic, indecent, lasciu; desvergonyit, impudent
impulsus:incitació, instigació, impuls
impune:impunement
imputo:carregar en compte; comptar, sumar
imus:inferior, més baix; més profund, més interior; el fons de, l'interior de
inaccessus:inaccessible
inacesco:agrir-se, agrejar-se; tornar-se desagradable
inaequalis:desigual, irregular
inaequaliter:desigualment, irregularment
inambulatio:passejada
inamoenus:desplaent, desagradable
inanimus:exànime; inanimat
inanis:buit, sense contingut; va, fals, il·lusori; inútil, fútil
inaniter:vanament, il·lusòriament; inútilment
inaro:colgar en solcs; llaurar, cultivar
inauditus:inaudit, desconegut; no escoltat
inaugurato:havent consultat els auguris
inauguro:prendre els auguris
inauratus:daurat
inausus:no intentat, que no hom ha gosat fer
inberbis:sense barba
incalesco:escalfar-se; inflamar-se, excitar-se
incautus:desprevingut, imprevisor, incaut; imprevist, inesperat; no vigilat, no guardat
incedo:avançar, caminar; acostar-se, presentar-se; entrar (a, en); sobrevenir a, envair
inceleber:desconegut, ignorat, obscur
incenatus:no sopat, sense sopar
incendium:incendi, foc
incendo:encendre; cremar, incendiar; abrasar
incerto:omplir de dubtes, confondre; tornar confús
incertus:imprecís, indeterminat; vague, ambigu; imprevisible; incert, dubtós
incesso:atacar, assaltar; increpar, blasmar; retreure, reprotxar
incessus:pas, caminar; (mil.) avançada; arribada
incestus:impur, sacríleg; incestuós
inchoo:(o incoho) començar
incido2:fer un tall; gravar, inscriure; tallar
incido:caure en, sobre; anar a parar; presentar-se, sorgir, ocórrer; aparéixer, mostrar-se
incingo:cenyir, embolcallar
incipio:començar
incitamentum:estímul, esperó, incentiu
incito:excitar, estimular, esperonar; incitar
inclamo:cridar, invocar
inclaudico:coixejar
inclinatio:inclinació; propensió, tendència; bona predisposició, favor
inclino:inclinar, decantar; reclinar, recolzar; abatre, prostrar
inclitus:cèlebre, ínclit, il·lustre
includo:tancar, ficar, posar dins
incognitus:no examinat; desconegut, ignot
incoho:(o inchoo) començar
incola:habitant
incolo:habitar, viure en
incolumis:il·lès, incòlume, sa i estalvi
incolumitas:indemnitat, incolumitat, seguretat
incomitatus:no acompanyat, sense seguici
incommodesticus:enutjós
incommoditas:inoportunitat, inconveniència; inconvenient
incommodum:inconvenient, desavantatge, dificultat
incommodus:molestós, enutjós; desfavorable, desavantatjós
incomparabiliter:incomparablement
incomprehensibilis:impossible d'agafar
inconcussus:ferm, estable
inconditus:groller, rústec; poc refinat; confús, desordenat
inconsultus:irreflexiu, eixelebrat, imprudent
incoronatus:no engarlandat, sense corona
incorporalis:incorpori, immaterial, intangible
incorruptus:intacte, inviolat, sense dany; no corromput, pur
increbresco:créixer, refermar-se; guanyar forçar, escampar-se
incredibilis:increïble
incrementulum:diminutiu d'incrementum, creixement, crescuda
incrementum:creixement, crescuda
increpito:renyar, increpar; retreure, reprotxar; crepitar, espetegar
increpo:espetegar, retrunyir; fer sonar, fer retrunyir; renyar, escridassar, increpar; blasmar
incresco:créixer, pujar; augmentar
incruentus:no ensangonat; incruent; que no ha vessat la sang
incubo:jeure, descansar; vigilar gelosament
incubus:íncube; dimoni
inculcatio:acció d'inculcar
inculcator:el que trepitja
inculco:trepitjar, prémer; encabir, ficar; imposar; inculcar, gravar
inculpabilis:irreprotxable, sense màcula, sense defecte
inculpabiliter:irreprotxablement
inculpate:irreprotxablement
inculpatim:irreprotxablement
inculpatio:acusació,inculpació
inculpatus:irreprotxable, sense màcula, sense defecte
inculpo:inculpar
incultus2:no conreat, inclute; descurat, negligit; tosc, rude
incultus:descurança, desídia; rudesa
incumba:(arq.) imposta
incumbo:inclinar-se, penjar; reclinar-se, gitar-se; recolzar-se, apuntalar-se (en); (mil.) carregar
incumulatio:l'inflament
incunabula:bolquers; (meton.) infantesa; lloc de naixença, bressol
incunctabilis:qui no sofreix d'indecisió
incunctabundus:qui no triga, que no es retarda
incunctanter:sense indecisió, decididament
incunctatus:fet sense retard; decidit
incupidus:qui desitja vivament
incurabilis:incurable
incurabiliter:d'una manera incurable
incurate:sense cura, negligentment
incuria:negligència, descurança
incuriositas:negligència
incuriosus:(amb gen. o dat.) desinteressat en, indiferent a
incurro:precipitar-se sobre; atacar, assaltar, escometre; entrar corrent, irrompre
incursio:assalt, escomesa, atac
incurso:atacar, escometre, arremetre (contra); (amb ac.) irrompre en; xocar, topar amb
incursus:atac, assalt, escomesa; incursió, ràtzia; xoc, embat, impacte
incurvus:corb, corbat; encorbat, acotat
incus:enclusa
incuso:blasmar, censurar, acusar; retreure, fer retrets
incustoditus:no guardat, no vigilat; negligit; imprudent, indiscret
incutio:donar un cop amb; llançar, descarregar; bellugar, agitar, moure; suscitar,provocar
indago:rastrejar; indagar, cercar, investigar; esbrinar
indecens:inadequat, impropi; lleig, repulsiu
indecorus:lleig; impropi, inadequat
inde:d'allà; des de llavors; per això
indefatigatus:infatigable, incansable
indefensus:indefens, sense defena
indefessus:no fatigat, infatigable
indefinitus:interminable; indefinit, indeterminat
index:mostrador, revelador, informador; denunciant, delator; espia; i. digitus : dit índex
India:Índia
indicium:indicació, revelació, denúncia
indico:revelar, descobrir; delatar, denunciar
indictus:no dit, no esmentat
indidem:des d'aquell mateix indret
indigena:indígena, nadiu, natiu; aborigen
indigeo:(amb gen., abl. o inf.) tenir necessitat de, estar mancat de
indignabundus:furiós, indignat
indignatio:indignació, ràbia, ira
indignitas:indignitat, vilesa; ultratge, afront
indignor:trobar indignant, indignar-se; queixar-se, protestar
indignus:indigne
indiligenter:sense cura, negligentment
indiscretus:no separat, no dividit; inseparable; indistint, indiscriminat; indistingible
individuus:indivisible; inseparable
indoctus:ignorant
indolesco:fer mal; afligir-se, doldre's
indoles:natural, índole, temperament; capacitat, talent; facilitat per a; bona disposició
indomitus:no domat, indòmit
indo:posar, col·locar, aplicar; donar, assignar (un nom, un títol); ficar
induco:dur, conduir; fer entrar; introduir, ficar
inductor:el que introdueix; (còmic) estampador
inductorium:capa, embolcall
inductorius:fal·laciós, fal·laç, enganyós
inductrix:la que enganya
inductura:substància aplicada
inductus:manllevat, exòtic; importat, estranger
inducula:indúcula (mena de túnica femenina)
indulco:edulcorar, endolcir
indulgens:indulgent, benèvol; benvolent, afable
indulgentia:indulgència, benevolència; bondat, favor
indulgeo:1. (amb dat.) ésser indulgent, benevolent amb 2. (amb dat.) ésser favorable a, protegir  3.  (amb dat. o ac.) lliurar-se a, delectar-se amb  4.  concedir, atorgar
indumentum:vestit, guarniment
induo:(gral. amb abl. o in i ac.) vestir, revestir, cobrir (de, amb)
Indus:de l'Índia, indi
industria:activitat, esforç ; de, ex i. : deliberadament, expressament, a posta
industrie:diligentment, amb zel
indutiae:treva, armistici
Indutiomarus:Indutiomar
inedia:manca de menjar, fam; abstinència, dejuni
inefficax:inútil, ineficaç
inenarrabilis:indescriptible, inexpressable
inenodabilis:impossible de desembullar; inexplicable
inenormis:no desmesurat
ineo:entrar, penetrar (en)
ineptio:dir, fer ximpleries
ineptus:ximple, neci; groller, impertinent
inermis:inerme, desarmat
inermus:inerme, desarmat; pacífic, inofensiu
inerro:vagar per, entre, davant de
iners:inactiu, peresós; inert; immòbil
inertia:peresa, indolència; inèrcia, manca de resolució
inevitabilis:inevitable
inexpertus:inexpert, sense experiència; no assajat, no provat; desconegut, nou
inexpiabilis:inexpiable, irreparable; implacable
inexpletus:insaciable
inexplicabilis:inexplicable, indicible
inextricabilis:intricat, inextricable; insoluble
infacundus:mancat de facúndia, poc expressiu
infamia:mala fama; blasme, retret; oprobi, deshonra
infamis:que té mala fama; deshonrat; infame, vil; infamat
infandus:horrible de dir; monstruós, nefand, execrable
infans2:que no parla, sense parla; balbucient, ineloqüent; acabat de nàixer, jove; d'infant, infantil (infans, antis, m. : infant, nen)
infantia:incapacitat de parlar; infantesa, infància
infantilis:infantil, infantívol
infaustus:dissortat, malaurat; infaust, malastruc, funest
infectus:no fet, no realitzat; incomplet, inacabat
infelix:improductiu, estèril; malaurat, desventurat
infensus:hostil, advers; perjudicial, dolent; irritat, furiós
inferiae:ofrenes funeràries (fetes als manes dels difunts)
inferior:inferior, més baix
infernus:inferior, baix; infernal, dels inferns
infero:portar, dur; acostar, atansar; llançar, precipitar; presentar, adduir; causar, provocar
inferus:de baix, inferior; de l'infern, infernal (inferi : els déus de l'infern, els inferns)
infesto:hostilitzar, danyar; infestar; perjudicar, menyscabar
infestus:(gral. amb dat.) hostil, contrari, enemic
inficio:tenyir, colorar; cobrir; impregnar, amarar
infidelitas:infidelitat
infidus:deslleial, traïdor, pèrfid; insegur, poc fiable
infigo:clavar, enfonsar; fixar, subjectar
infimo:fer baixar, abaixar
infimus:el més baix; el més fondo; el darrer, l'últim
infinitus:infinit, il·limitat; interminable; indefinit, general
infirmitas:debilitat, feblesa, malaltia, mala salut
infirmo:afeblir, debilitar
infirmus:feble, dèbil
infitiator:el qui no reconeix un deute o un dipòsit
infit:verb defectiu : començar a (amb inf.), començar a parlar (sense inf.)
inflammo:1. encendre, calar foc  2. inflamar, encendre, arborar; provocar, suscitar
inflecto:corbar, encorbar, doblegar; fer girar, desviar
infligo:etzibar un cop amb, fer xocar amb; inferir, infligir
inflo:bufar, fer sonar; inflar
influo:afluir, desembocar; afluir, irrompre; penetrar, introduir-se
informatio:concepció, idea; formació, construcció
informis:informe, sense afaiçonar, bast; lleig, repugnant, deforme; horrible, espantós
informo:formar, afaiçonar, modelar; esbossar, descriure
infortunium:dissort, infortuni
infra:+ ac. : sota, al dessota de, al peu de
infrenatus:(p. pf. d'infreno) embridat, enganxat; (adj.) que munta un cavall sense brida
infrequens:poc freqüent
infringo:trencar, rompre; abatre, prostrar; anul·lar, destruir
infructuosus:infructífer; infructuós, inútil
infula:(gral. pl.) ínfula (banda de llana que es subjectava al voltant del cap amb unes cintes: els sacerdots i les víctimes dels sacrificis la duien coma emblema de la seua dignitat)
infundo:abocar, vessar, posar; escampar, estendre
ingemino:redoblar, repetir, reiterar; doblar, duplicar; redoblar, intensificar-se
ingemisco:gemegar, queixar-se; lamentar-se per
ingemo:gemir, gemegar
ingeniosus:intel·ligent, llest, enginyós; (amb ad, in o dat.) dotat per a, enginyós en, per a
ingenium:natura, caràcter, temperament; tarannà, esperit; intel·ligència, ment; enginy, habilitat;
ingens:enorme, immens
ingenuitas:naixença lliure, ingenuïtat; honradesa, franquesa, noblesa
ingenuus:natiu, autòcton; nat lliure; noble, franc, modest
ingero:amuntegar, carregar; llançar, gitar; imposar, fer acceptar
ingigno:engendrar, fer nàixer (ingenitus, a, um : innat, natural)
inglorius:ingloriós, obscur, mancat de glòria
ingluvies:1. gola, gargamella, pap  2. voracitat, avidesa, gola
ingratus:desagrat, malagraït; no agraït, no apreciat; desagradable, desplaent
ingravesco:engrossir-se; augmentar, incrementarse; empitjorar, agreujar-se
ingravo:agreujar, exacerbar
ingredior:entrar, penetrar
ingressus:entrada; marxa, avançada; començament, inici
ingruo:atacar, escometre, caure al damunt de
Inguiomerus:Inguiomer
inhabitabilis:inhabitable
inhabito:habitar en, a
inhaereo:(gral. amb dat.) estar o quedar adherit; agafar-se fort, aferrar-se
inhibeo:retenir, aturar, parar; contenir, refrenar; aplicar, infligir; exercir
inhio:badar, obrir la boca; estar meravellat, bocabadat d'astorament; desitjar àvidament, cobejar
inhonestus:de mala reputació, deshonrat; deshonrós, vergonyós; lleig, repugnant
inhospitalis:inhospitalari, inhòspit
inhumanus:incivilitzat; groller, incivil; despietat, cruel, inhumà
inhumatus:no enterrat, sense sepultura, insepult
inicio:llançar, tirar
inimicitia:enemistat, aversió; (pl.) enemistat, relacions d'enemistat
inimicus2:enemic, adversari
inimicus:hostil, advers, contrari, enemic
iniquitas:1.  desigualtat, desproporció  2.   injustícia, arbitrarietat  3.  adversitat
iniquus:desigual; injust, abusiu, inic; desfavorable, perjudicial
initialis:originari, inicial, primer
initium:començament, inici, principi
injectus:llançament
injungo:imposar, infligir, inferir
injuria:tort, injustícia; greuge, injúria, ofensa
injuriosus:injust; insolent; perjudicial
injurius:injust, inic
injussus:no manat; sense haver rebut cap ordre, sense cap manament
injustus:injust
inlacrimo:plorar per, deplorar, doldre's de; plorar, llagrimejar; rajar, gotejar
inlex:seductor, captivador, inductor
inlibatus:sencer, íntegre, intacte; pur, immaculat
inlicitus:prohibit, il·lícit, il·legal
inlunis:sense lluna
inluvies:brutícia, brutor; llot, fang
inmerito:immerescudament, sense motiu, injustament
innato:nedar, surar, flotar; estar nedant en
innatus:natural, innat
innecto:subjectar, lligar; enllaçar, entrellaçar; tramar, conjuminar
innitor:repenjar-se, recolzar-se
innocens:inofensiu, innocu; innocent, exempt de culpa
innocentia:innocuïtat; innocència, manca de culpabilitat; honradesa, virtut, integritat
innocuus:que no fa mal, inofensiu, innocu; innocent
inno:nedar, flotar, navegar; trvessar nedant; (amb dat. o abl.) fluir, córrer per
innotesco:esdevenir conegut, famós; fer-se públic, arribar la notícia de
innovo:innovar, renovar
innoxius:inofensiu, innocu; exempt de culpa, innocent
innumerabilis:innombrable
innumerus:innombrable
innuo:fer senyals
innuptus:no casat, vge, cast
inoffensus:no tocat; lliure d'obstacles, sene entrebancs; no danyat, no menyscabat
inopia:pobresa, misèria, inòpia; carestia; mancança
inopinans:desprevingut
inopinatus:inesperat, inopinat; desprevingut
inopinus:inesperat, imprevist; desprevingut
inops:pobre, indigent, mancat de recursos
inpeditus:embarassat, carregat (de bagatge); impracticable, intransitable
inperatus:p. pf. d'impero: (amb ac.) demanar, exigir; (amb ac.) manar, ordenar; (amb dat.) donar ordres; (amb dat. o abs.) governar, manar, exercir el poder
inplacabilis:implacable, inexorable, despietat
inpromptus:indecís, vacil·lant; lent, aturat
inprospere:sense èxit, poc reeixidament
inpugno:atacar, assaltar, escometre
inpunitus:impunit, impune, sense càstig
inpurus:immoral, impur, deshonest; vil, roí, infame
inquam:(v. defectiu) dic
inquies2:inquiet, impacient, agitat
inquieto:inquietar, amoïnar; destorbar, dificultar
inquietus:inquiet, intranquil; impacient, nerviós; agitat
inquino:emrutar, empastifar; envilir, corrompre; deshonrar
inquiro:cercar, percaçar; investigar, indagar, inquirir
inquis:dius
inquisitio:cerca, recerca; indagació, investigació; enquesta
inreligiosus:irreligiós, irreverent, impietós
inriguus:ben regat, banyat; regat, amarat; que rega, que banya
inrisus:riota, burla, befa
insania:bogeria, follia, rauxa, passió violenta
insanio:ser boig, delirar
inscius:desconeixedor, ignorant
inscribo:inscriure; atribuir; imprimir, gravar
insero2:posar, ficar, introduir, barrejar
insero:sembrar, plantar, inculcar
insideo:estar assegut, ocupar (un lloc)
insidiae:emboscada, traïció
insido:asseure; ocupar, habitar
insigne:distingit, insigne, il·lustre. Especialment en plural: marques distintives, distincions
insisto:posar-se, mantenir-se, recolzar-se, detenir-se, trepitjar, continuar
insolens:no acostumat, insòlit, extraordinari; insolència, arrogància
insomnis:despert, desvetllat, insomne
insomnium:somni, malson, visió
insono:sonar, fer sonar, retrunyir
insonus:silenciós
inspecto:mirar, examinar, observar, considerar
insperato:inesperadament
insperatus:inesperat
inspicio:mirar; examinar, observar, considerar
inspiro:bufar, insuflar
instabilis:vacil·lant, inestable, variable
instar:+ gen. = del valor de, tan gran com, a manera de
instauro:renovar, reprendre, establir, organitzar
instigo:incitar, estimular, atiar
instinctus:instigació, inspiració
instinguo:excitar
institor:venedor ambulant, viatger, botiguer
instituo:posar, preparar, organitzar; formar; emprendre; establir
institutum:disposició, costum; pla, projecte
insto:1. estar  2. apremiar, instar  3.  amenaçar, trobar-se a prop
instrumentum:instrument, eina, ferramenta, utensili
instruo:col·locar; aixecar, construir, bastir; disposar, equipar; instruir, alinear les tropes; posar en ordre de combat les tropes.
insuesco:acostumar, acostumar-se a
insuetus:no acostumat, no avesat
insula:illa, casa de veïns
insularius:habitant d'una illa, inquilí
insulse:avorridament, ximplement, sense gràcia
insulto:saltar sobre, botar; dansar, ser insolent, fer burla
insumo:emprar, esmerçar, consagrar-se a
insum:ser a; trobar-se, pertànyer; existir
insuo:cosir en, brodar
insuper:a sobre, al damunt de, a més de
insurgo:aixecar-se, alçar-se, erguir-se
insusurro:xiuxiuejar
intactus:no tocat, intacte
intectus:no vestit, nu; franc, sincer
integer:intacte, sencer, íntegre; de integro: de nou; ex integro: a fons
integritas:integritat, honestedat
intellectus:comprensió, intel·ligència, enteniment
intellego:comprendre
intelligentia:intel·ligència, facultat de comprendre
intemeratus:incorrupte, pur, sense taca
intemperans:excessiu, desordenat, immoderat
intemperanter:sense mesura, dsmesuradament, excessivament
intemperatus:excessiu, exagerat
intemperies:intempèrie; inclemència; caprici, immoderació
intempestivus:intempestiu, inoportú
intemptatus:no experimentat, no assajat, desconegut
intendo:tendir cap a, extendre; dirigir; intentar, tibar
intentio:tensió, aplicació; intenció; acció, acusació
intento:dirigir, amenaçar
intentus:intens, atent, amatent
Interamnates:els habitants d'Interamna (ciutat d'Úmbria)
intercalarius:intercalat, intercalar
intercalo:intercalar, diferir, ajornar
Intercatia:Intercàcia (ciutat de la Tarraconense)
intercedo:interposar-se, mediar; oposar-se; intercedir
intercessio:interposició;  oposició, intercessió, veto d'un magistrat
intercessor:el qui es posa pel mig, mediador, intermediari, mitjancer, el qui interposa un veto
intercipio:sostraure, robar; prendre; tallar, interrompre
intercursus:intervenció, interposició
interdico:prohibir, vetar; ordenar, recomenar
interdictum:interdicció (edicte d'un pretor a propòsit d'un conflicte de propietat)
interdiu:de dia, durant el dia
interdius:durant el dia, de dia
interdum:de vegades, de tant en tant
interea:mentrestant, tanmateix
inter:entre, durant
intereo:morir
interfectio:assassinat
interfector:assassí
interficio:destruir; matar, assassinar
interfluo:fluir;  separar, córrer pel mig
intericio:interposar, intercalar
interim:mentrestant
interimo:treure, abolir, destruir, matar
interior:més endins, interior, intern
interitus:destrucció; mort, assassinat
interluo:córrer entre, banyar, regar
interminor:amenaçar; prohibir amenaçant
intermisceo:barrejar
intermissio:discontinuïtat, interrupció, cessament
intermitto:deixar entremig; transcórrer; interrompre; interrompre's, cessar
intermortuus:moribund
internecio:estrall, ruïna; matança, carnisseria
internecivus:que destrueix completament, mortífer
internicio:estrall, matança
internuntius:intermediari, negociador, parlamentari
internus:intern, interior (interna, orum : la política interior)
interpellatio:interrupció; molèstia, obstacle; demanda, procés judicial
interpello:interrompre; exposar; destorbar, impedir; dirigir-se a, demanar
interpolis:renovat, refet
interpono:col·locar entre, interposar; oposar-se
interpres:intermediari, negociador, intèrpret, traductor
interpretatio:interpretació, explicació, traducció
interpretor:explicar, interpretar, traduir; conjecturar
interritus:intrèpit, sense por
interrogatio:interrogació, pregunta
interrogo:interrogar, preguntar
interrumpo:trencar, destruir; interrompre
interspersus:escampat, esquitxat
intersum:ser enmig de, entremig; asistir, prendre part
intervallum:intèrval, espai, distància
intervenio:arribar, sobrevenir; interrompre
interventus:aparició; fiança
interviso:visitar de tant en tant, inspeccionar
intestatus:intestat, qui no ha fet testament
intestina:intestins, budells
intestinus:interior, domèstic
intexo:entreteixir; entrellaçar; inserir, ficar; unir, barrejar
intimus:1. el més interior, el més profund 2. el més íntim
intolerabilis:insuportable, intolerable
intolerandus:intolerable
intolerans:intolerant; incapaç
intonsus:el qui porta el cabell sense tallar, groller
intorqueo:torçar, retrocedir, llançar
intra:dins de ; adv : endins
intrepidus:intrèpit, valent, coratjós
intritus:no triturat; desllegit
introcedo:entrar
introduco:portar, conduir, introduir; exposar, afirmar
intro:entrar
introeo:entrar en (+ ac.)
introgredior:entrar en, passar a l'interior
introitus:entrada; introducció, principi
intromitto:fer entrar, introduir
introrsum:cap endins; dins
introrsus:cap endins; dins
introrumpo:llançar-se a dins, irrompre
introspicio:examinar, mirar dins
intueor:mirar, observar; considerar, pensar; admirar
intumesco:inflar-se, crèixer, botir-se; envanir-se
intus:dins, a dins
intutus:no guardat, insegur, poco segur
inultus:no venjat, sense venjança, impune
inumbro:ombrejar, envoltar d'ombres
inundatio:inundació
inusitatus:rar, extraordinari
inutilis:inútil
invado:1.  envair, llançar-se contra  2. envair, atacar, acomentre 3. apoderar-se de
invalesco:enfortir-se
invalidus:invàlid, dèbil, impotent
inveho:portar, transportar (in i ac.). - invehi, mediopassiu: arremetre contra, atacar (pr. i fig.) ; anar a (in i ac., ac. sol). - se invehere : ser portat, ser transportat
invenio:trobar; aconseguir; inventar, descobrir
inventor:inventor, autor
inventum:descobriment, invenció
inversum:(in -) = al revés, a la inversa
inverto:regirar, donar la volta, invertir; canviar, trastornar
investigo:indagar, investigar
inveterasco:envellir; arrelar, consolidar-se
invicem:al seu torn, mútuament
invictus:invencible, invicte
invideo:voler malament, envejar; privar, treure
invidia:odi, enveja, rivalitat, gelosia
invidus:envejós, gelós; contrari, enemic
invisitatus:desacostumat, extraordinari
inviso:anar a veure, visitar
invisus:1.  odiós, odiat  2.  invisible
invito:convidar, hostatjar
invitus:obligat, forçat; contra la seva voluntat
invius:sense camí, inaccesible
invoco:invocar; anomenar, cridar
involo:volar a;  atacar, prendre
involvo:fer rodolar; envoltar, encerclar, amagar
io:io ! oh !
Ionicus:jònic, de la Jònia
Ionius:joni
Iphianassa:Ifigenia (filla d'Agamèmnon)
ipse:mismo, -a; mateix, ell (jo, etc.) mateix
iracundia:iracúndia, irascibilitat
iracundus:irascible
ira:ira, còlera
irascor:enutjar-se, enfadar-se
irate:iradament, amb ira
iratus:irat, indignat
Iris:Iris (divinitat), iris, arc iris
irreligiositas:impietat
irreparabilis:irreparable
irreprehensus:irreprotxable
irrideo:burlar-se (+ ac.)
irritamentum:objecte que irrita, estimulant, incentiu
irrito:estimular, excitar, provocar, irritar
irritus:va, inútil
irrumpo:irrompre, precipitar-se violentament
irruo:llançar-se, precipitar-se; penetrar, envair
Isaac:Isaac
is:aquest, aquesta, això;  aquell, aquella, això (pr. anafòric)
Isiacus:isíac, d'Isis (deessa egípcia)
iste:aqueix; aquest, aquesta, això
Isthmos:Istme (de Corint)
istic:aquí
istinc:d'aquí
istuc:aquí, cap aquí
ita:així, d'aquesta manera; ita... ut, de tal manera que
Italia:Itàlia
Italicus:itàlic
Italus:itàlic
itaque:així doncs, per tant
item:igualment, així mateix
iter:camí
itero:repetir, renovar
iterum:una altra vegada, de nou
Ithacus:d'Ítaca (illa grega, regne d'Ulisses)
itidem:de la mateixa manera, igualment
Itius:Boulogne-sur-Mer
itur:passiu d'ire = es va
Iulus:Iulus (fill d'Eneas)
Ixion:Ixíon (condemnat als inferns)
jaceo:jeure, estar estirat; estar ajagut
jacio:llançar
jactabundus:turbulent; (fig.) jactanciós, presumptuós
jactantia:jactància, ostentació
jactatio:acció de llançar, agitació; ostentació, jactància
jactatus:sotrac, agitació, remenada
jacto:1. llançar 2. agitar 3. discutir, debatre una qüestió 4. fer ostentació de, vanagloriar-se
jactura:(naut.) alleujament (abocament de càrrega a la mar); (fig.) pèrdua, renúncia, sacrifici; (mil.) baixa, pèrdua
jactus:llançament, tret, cop
jaculator:llançador, tirador; llançador de javelina
jaculor:llançar la javelina; llançar, tirar
jaculus:llancívol
jajunitas:(o ieiunitas) fam, gana, dejuni
jamdiu:ja fa temps, fa molt
jamdudum:ja fa temps, de temps
jam:ja, ara mateix
jampridem:ja fa molt temps, des de fa molt temps
Janiculum:Janícul (un dels turons de Roma)
janitor:porter
janua:porta
Januarius:de gener
Janus:Janus (déu dels inicis)
Javolenus:Javolè
jecur:fetge
jejunium:dejuni; fam, gana
joco:fer broma, dir en broma
jocosus:festiu, graciós
jocus:broma; joc, diversió
juba:crina, cabellera
jubar:Lucifer, l'estrella del matí; resplandor, llum, brillantor
jubatus:que té crinera
jubeo:1.  ordenar, manar  2. convidar, aconsellar
jucunditas:delit, gaudi, plaer, alegria
jucundus:agradable, encantador, plaent
Judaeus:jueu, de Judea (Iudaea, ae, f. : Judea)
Judaicus:judaic, relatiu als jueus
judex:jutge, àrbitre
judiciarius:judicial, forense
judicium:judici, procés; tribunal; sentència, decisió
judico:1. jutjar 2. sentenciar 3. considerar  4. declarar, opinar
jugalis:de jou; conjugal, nupcial
jugera:jovada (mesura agrària)
jugerum:jovada (mesura agrària)
juglans:nou; noguera
jugulo:degollar, matar
jugulum:gola, coll
jugum:1. jou 2. jou 3. llaç del matrimoni 4. cim, alçada 5. banc de remers 6. corró
Julia:Júlia,
Julianus:julià, de Juli Cèsar
Julius:Juli (nom de família)
jumentum:ruc, bèstia de càrrega
junctim:junts;  consecutivament, un darrera l'altre
jungo:unir, juntar; reunir, lligar
junior:(comparatiu de iuvenis) més jove (iuniores, um, m. : els més joves, els joves que poden prendre les armes)
Junius:Juni (nom de família)
Juno:Juno (deessa del matrimoni)
Juppiter:Júpiter (déu del cel)
Jura:Jura
jure:segons el dret, justament
jurgiosus:dur, querellant
jurgium:disputa, altercat
jurisdictio:jurisdicció
juro:jurar
jus:1. dret; justícia; poder 2. suc, salsa, brou
jusjurandum:jurament
jussio:ordre, mandat
jussum:ordre, mandat
justitia:justícia, dretura
justitium:vacances dels tribunals, interrupció dels judicis
justus:just, equitatiu, convenient
juvenalis:jove, juvenil
juvenaliter:com un jove
juvenca:vedella; joveneta
juvencus:vedell; jove
juvenilis:juvenil
juveniliter:com un jove
juvenis:jove
juventa:joventut, jovenesa
juventus:el jovent, la joventut
juvo:ajudar ; quid iuuat : ¿Per què molestar-se en...? ¿De què serveix...?
juxta:al costat, prop ; prep. ac. : vora, prop de
Kal:abreviatura de Kalendis : Calendes
Kalendae:les calendes (primer dia del mes romà)
Labdacus:Làbdac (rei mític de Tebes)
labefacio:saccejar, commoure, abatre
labellum:llavi petit, llavi delicat
Labeo:Labeó (cognom de família)
labes:caiguda, ensorrament; enfonsament, ruïna; taca, deshonra
Labicanus:labicà, de Labic (ciutat del Laci)
Labici:Labic (ciutat del Laci)
Labienus:Labiè (nom de família)
labor2:fatiga, esforç; treball
laboriosus:laboriós; actiu, treballador
labor:lliscar, caure relliscant; vacil·lar, equivocar-se
laboro:treballar, esforçar-se en, afanyar-se; patir
labo:trontollar, vacil·lar
labrum:llavi
Lacedaemonius:ladecemoni, espartà
Lacedaemon:Ladecemònia, Esparta
lacer:lacerat, trencat, destrossat
lacerna:lacerna (mantell curt de tela basta col·locada sobre la túnica quan plou)
lacero:1. esquinçar 2. denigrar, difamar 3. atormentar, afligir
lacertus:múscul, braç
lacesso:irritar, excitar, provocar
Lachesis:Làquesis (una de les Parques)
lacinia:riba, orla, vora, franja
lac:llet
Laco:lacedemoni, espartà
Laconicus:lacònic, de Lacònia
Lacon:lacedemoni, espartà
lacrima:llàgrima, gota
lacrimo:plorar
lacrimosus:que fa plorar
lacteo:mamar
lacteus:de llet, làcti, color de la llet
lacunar:enteixinat
lacus:llac, estany
Ladicula:Ladícula
laedo:ferir, malmetre; destorbar, injuriar
Laelius:Leli (nom de família)
laena:abric (mantell d'hivern portat sobre la túnica)
Laenas:Lenas (cognom de família)
laetitia:alegria, joia
laeto:alegrar-se (arcaic)
laetor:alegrar-se
laetus:1. alegre 2. que alegra  3. favorable 4. agradable  5. ric, abundant
laevus:esquerrà; desgraciat, nefast, desfavorable ; n. : la part esquerra
lagona:ampolla
laguncula:ampolleta, frascó
Laius:Laios (rei mític de Tebes)
Lalage:Làlage (nom grec de dona)
lambo:llepar, xuclar
lamenta:laments, gemecs
lamentatio:lamentació, gemec
lamentor:plorar, gemegar, queixar-se
lamia:làmia (mena de vampir que servia per asustar els nens)
lampas:llum, torxa, llàntia
lana:llana; núvol
lancea:llança
lancino:esquarterar
laneus:de llana
Langobardi:langobards (poble de la Germània septentrional)
langueo:llanguir; estar cansat
languesco:llanguir, debilitar-se
languidus:lànguid, dèbil
languor:llangor
laniatus:esquarterament
lanificium:treball de la llana
lanio:esquarterar, esquinçar
lanius:carnisser
lanosus:llanut, cubert de llana
lanugo:1.  llana  2.  borrissol, barba incipient
Lanuvium:Lanuvi (ciutat del Laci)
Laocoon:Loacoont (sacerdot troià d'Apol·lo)
Laomedontiades:fill de Laomedont (plur. : troians)
lapidarius:de pedra
lapideus:petri, de pedra
lapido:atacar a cops de pedra, apedregar, lapidar
lapis:pedra
lapso:vacil·lar, relliscar, caure
lapsus:despreniment
laquearia:enteixinat
laqueus:llaç, engany
Larcius:Larci
Larentia:Larència (nodrissa de Ròmul i Rem)
large:abundosament
largior:donar en escreix; perdonar
largiter:abundosament
largitio:larguesa, generositat, liberalitat
largus:liberal, generós, benigne, llarg
lar:Lar
larua:fantasma
lasarpicifer:productor de laserpici (planta resinosa)
lascivia:alegrÌa, diversió; disbauxa, lascívia
lascivio:folgar, enjogar-se
lascivus:juganer, alegre; lasciu, frívol
laser:laser (preparació aromàtica feta a partir del suc d'una planta)
lassitudo:cansament, fatiga
lasso:cansar, fatigar
lassus:cansat, fatigat
latebra:amagatall, cova; refugi, cau
latebrosus:ple d'amagatalls, ocult, secret
late:extensament; abundosament
latenter:en secret, d'amagat
lateo:estar amagat, amagar-se
latericius:de maó
latex:líquid (en general)
latibulum:amagatall, cau; refugi
laticlavius:laticlavi, adornat amb una franja de color propra (senador)
Latine:en pla llatí
Latinus2:Llatí (rei mític del Laci)
Latinus:llatí
latio:acció de portar; dret (de vot)
latito:estar amagat
latitudo:amplada
Latium:Laci (regió d'Itàlia)
Latobrigi:laròbrig (un poble celta)
latomiae:(lautumiae) pedreres
Latona:Latona (mare de Latona i Diana)
latro2:lladrar; cridar; demanar a crits
latrocinium:robatori, acte de bandidatge
latro:mercenari, bandit, lladre
latus2:ample
latus:costat, flanc; flanc (de l'exèrcit)
laudatio:elogi
laudo:1. lloar, elogiar  2. pronunciar un elogi fúnebre  3. citar, atestiguar
laurea:fulla o corona de llorer
Laurentes:laurents (poble del Laci)
Laureolus:Laurèol (bandoler famós)
lauriger:coronat de llorer, llorejat
laurus:llorer, corona de llorer
laus:lloança, elogi; mèrit, gloria; estima, preu
Lausus:Lausus (fill de Mezenci)
laute:brillantement, sumptuosament
lautitia:luxe, sumptuositat
lautus:brillant, sumptuós, ric, gloriós, esplendid, distingit
lavacrum:banyera
Lavinia:Lavínia (filla del rei Llatí)
lavo:rentar, netejar (lautus, a, um : brillant, sumptuós, distingit) ; passiu: rentar-se
laxamentum:descans, pausa, respir; desenvolupament
laxo:eixamplar, ampliar; relaxar; disminuir, relaxar
laxus:ampli, espaiós; laxe, fluix
lectica:llitera, cadira de mans
lecticariolus:amant dels portadors de llitera
lecticarius:portador de llitera
lectio:lectura (en veu alta); elecció, selecció
lectisterniator:el qui disposa els llits davant les taules
lectisternium:banquet (ofert als déus)
lectito:llegir sovint; recollir diverses vegades
lector:lector
lectulus:petit llit, llitet
lectus2:selecte, escollit
lectus:llit, sofà
Leda:Leda (muller del rei Tindareu)
legatio:legació, ambaixada
legatus:legat, ambaixador
legio:legió; exèrcit
legionarius:d'una legió, legionari
legitime:legalment
legitimus:legítim, legal, just
lego:delegar, enviar una ambaixada; legar; delegar el poder
Leitus:Leitus
Lemannus:el llac Leman
lena:alcavota
lenio:afluixar, mitigar, alleugerar, calmar
lenis:suau
lenitas:suavitat
leniter:suaument, dolçament
leno:alcavot
lenocinium:alcavoteria; incentiu, encant; afectació
lenonius:d'alcavot
lente:lentament, poc a poc
Lentulus:Lèntul (cognom de família)
lentus:flexible, dúctil; lent, calmós
lenunculus:nau petita
leo:lleó
lepide:graciosament, amablement
lepidus:graciós, encantador; amable
lepos:gràcia, bellesa; enginy
Leptis:Leptis (ciutat d'Àfrica)
lepus:llebre
Lerna:Lerna (aiguamolls de Grècia)
Lesbius:lesbi, de Lesbos (illa grega)
Lesbos:Lesbos (illa grega)
letalis:letal, mortífer, mortal
letum:mort, ruïna, destrucció
levamentum:alleujament, consol, descans
levigo:allisar
levis:lleuger, lleu, veloç; insignificant; inconstant, frívol
levitas:lleugeresa, movilitat, inconstància, futilitat
leviter:lleugerament, dèbilment
levo:1.  alleugerar, disminuir  2.  consolar  3.  alçar, aixecar
lex:llei, projecte de llei
libella:monedeta d'argent
libellum:llibret; libel, carta
libellus:llibret; libel, carta, pamflet
libens:desitjós, predisposat, voluntariós
libenter:voluntariament, amb plaer
liber2:llibre
Liber3:Líber (nom del déu Bacus)
Libera:Líbera (Prosèrpina)
liberalis:noble, liberal, generós
liberalitas:liberalitat, bondat, afabilitat
liberaliter:a la manera d'un home lliure, noblement, dignament
liberator:alliberador
libere:lliurement, sense por, francament, espontàneament
liberi:nens (fill i filles)
liber:lliure
libero:alliberar
liberta:lliberta
libertas:llibertat
libertinus:afranquit, de la condició de llibert
libertus:llibert
libidinosus:lasciu, disbauxat
libido:desig, fal·lera; luxúria
libita:fantasies, antulls, desigs
Libitaina:Libitina (deessa dels funerals)
libo:Libó (nom de família)
libra:lliura romana, balança; lliura, pes, plomada
libraria:llibreria; secretària
libripens:el qui subjecta la balança
libritor:soldat que dispara màquines de guerra
libro:mantenir en equilibri,
libum:coca, pastís
Liburnicus:dels liburns, de Libúrnia (Dalmàcia)
Liburnus:liburna (nau lleugera de guerra)
Libya:Líbia (Àfrica del nord)
Libyssus:de Líbia, africà
licentia:llicència, permís, llibertat; arbitri, caprici, disbauxa
licentiosus:lliure, disbauxat, desenfrenat
liceo:estar en venda, posar en venda (poc usual)
licet:és lícit, és permés; conj. + subj. : tot i que
Licinius:Licini (nom de família)
licitatio:licitació, venda en subhasta
licitumst:= licitum est = licuit
lictor:lictor
ligneus:de llenya
lignum:llenya, tronc
ligo:lligar, fermar, unir
ligurrio:llepar
Lilybaeum:Lilibeu (promontori i ciutat de Sicília)
limax:llimac
limen:llindar, porta; principi, pròleg
limes:sendera, fita, solc, frontera
limosus:llotós, fangós
limus:llim, fang, llot
linea:corda; línia, traç
lineamentum:línia, traç
lineola:línia petita
Lingo:língon (individu d'un poble gal)
lingua:llengua; idioma, llenguatge
liniamentum:traç, contorn
linquo:deixar, abandonar
linter:barca
linteum:tela de lli, llenç
linum:fil, lli o  tela de lli
Linus:Linus (músic mític)
Lipara:Lípara (illa prop de Sicília)
lippa:llavis, nas
liquamen:suc, salsa
liqueo:ser o estar líquid; ésser clar
liquor2:liquar-se, fondre's
liquor:fluïdesa, estat líquid
Liriope:Liriope (nimfa, mare de Narcís)
lis:brega, procés, litigi, plet
Liscus:Lisc
litigo:litigar, pledejar, trobar-se en litigi
litoreus:litoral, de platja
littera:lletra; (en pl.) carta
litus:litoral, platja, costa, riba, marge
lituus:bastó dels augurs
Livia:Lívia (nom de dona; muller d'August)
Livineius:Livinei
Livius:Livi (nom de família)
lixa:cantiner
locarius:llogador de localitats (en els espectacles)
loco:situar, col·locar, establir; llogar
Locrensis:de Locres (ciutat del Brutti)
Locri:Locres (ciutat del Brutti)
loculus:llogarret, port; taüt, nínxol; cofre ; pl. : cofre petit
locuples:ric, opulent; fèrtil
locupleto:enriquir
locus:ubicació, lloc; posició; ocasió. El plural és neutre, exceptuant el significat de "llocs comuns" (loci)
lodicula:vànova petita
Lollia:Lòl·lia (nom de dona; muller de Calígula)
Lollianus:de Lol·li (nom de família)
Lollius:Lol·li (nom de família)
lomentum:loment (pasta de farina de fava o d'arrós; sabó fet amb aquesta farina)
longe:con diferència, llargament, lluny, a distància
longinquitas:longitud, amplada, distància
longinquus:distant, llunyà
longitudo:longitud, llargària; durada, període llarg
longus:llarg
loquax:loquaç; xerraire
loquor:parlar
lorica:cuirassa, cota de malles; parapet
lorum:corretja, lligadura, corda; brides, regnes; fuet
lubricus:relliscós, insegur, perillós, enganyós
lucar:impostos sobre els boscos sagrats; salari dels actors
luceo:lluir, brillar; ser evidente; alba
lucerna:llàntia
lucidus:brillant, lluminós; evident
lucifugus:el qui fuig de la llum
Lucilius:Lucili (nom de família; poeta llatí)
Lucina:Lucina (deessa protectora dels parts)
Lucius:Luci (prenom romà)
Lucretia:Lucrècia (nom de dona; muller de Col·latí)
Lucretius:Lucreci (nom de família; poeta llatí)
Lucrinus:(lacus Lucrinus) el llac de Lucrí (prop de Putèols)
lucrum:ganància, lucre
Lucterius:Lucteri
luctor:lluitar
luctus:dolor, aflicció; dol
lucubro:treballar a la claror d'un llum
luculentus:brillant, lluminós;  elegant
Lucullus:Lucul (cognom de família; general romà, famós per les seves riqueses)
Lucumo:Lucumó (nom etrusc d'home)
lucuntulus:pastisset
lucus:bosc sagrat
ludia:ballarina, actriu en els jocs de gladiadors
ludibrium:burla, broma, joc
ludibundus:enjogassat, divertit, alegre
ludicrum:joc públic, espectacle (circ, teatr)
ludicrus:divertit, entretingut
ludificor:burlar-se, enganyar
Ludius:lidi, de Lídia (regió de l'Àsia Menor)
ludo:jugar, divertir-se; representar, cantar, recitar
ludus:joc, diversió; broma; escola
lues:pesta, epidèmia, contagi; flagell
lugeo:lamentar-se, estar de dol; lamentar
lugubris:de dol, lúgubre, lamentós (lugubria, orum, n.: vestits de dol)
lumbus:llom
lumen:1. llum, claror, resplendor 2. llàntia, torxa, làmpara 3. dia  4. raig 5. (plural) ulls
luna:lluna
luo:pagar una deute, expiar una culpa
lupa:lloba; prostituta, puta
Luperca:Luperca (divinitat romana, identificada amb la Lloba)
Lupia:Lúpia (riu de la Germània)
lupillus:llobató
lupula:bagassa, puta
lupus:llop
luridus:groguenc, lívid, pàl·lid
luscinia:rossinyol
Luscinus:Luscí
Lusitanus:lusità (habitant de la Lusitània, província d'Hispània)
lustro:purificar (mitjançant un sacrifici); examinar, inspeccionar
lustrum:I.  sacrifici expiatori  II.  cau
lusus:joc, diversió, broma, acudit
luteus:groguenc; fangós, brut
lutum:llot, fang; argila ; algú o quelcom despreciable
lux:llum, claror, dia
luxo:dislocar, luxar
luxuria:exuberància, luxe; excés; luxúria, desvergonyiment
luxurio:adelitar-se, donar-se als excessos
luxuriose:disbauxadament
luxuriosus:ufanós, luxuriant, exuberant;  excessiu, immoderat
luxus:luxació
Lycia:Lícia (regió de l'Àsia Menor)
Lycius:lici, de la Lícia (regió de l'Àsia Menor)
Lyde:Lide
Lydia:Lídia (regió de l'Àsia Menor)
Lydius:lidi, de Lídia (regió de l'Àsia Menor)
Lygdus:ligde
lympha:linfa, agua clara
lympho:embogir, fer delirar
Lynceus:Linceu (heroi grec)
lyra:lira
M:abreviatura de Marc
Macedo:macedoni, de Macedònia (regió grega); Macèdon (nom d'home)
Macedonia:Macedònia (regió grega)
Macedonicus:macedoni, de Macedònia (regió grega)
macellum:mercat de queviures
macer:Màcer (cognom de família)
macero:amarar, macerar, debilitar, esgotar, consumir; afligir
machaera:espasa, sable
machina:màquina, artefacte, plataforma; trampa
machinamentum:mecanisme, giny
machinatio:màquina
machinator:mecànic, inventor; enginyador
machinatrix:ordidora, màquina
machinor:maquinar, ordir (un parany)
macies:magror; pobresa
mactatus:sacrifici d'una víctima
macte:Molt bé! Bravo!
macto:sacrificar, immolar; honorar
macula:taca, senyal; ignomínia, infàmia; pecat
maculosus:tacat, brut; deshonrat, infame
maculo:tacar, embrutar; deshonrar; corrompre
madeo:estar xop o mullat; estar borratxo; estar cuit o estovat
madidus:xop, moll; borratxo; estovat
Maecenas:Mecenas (nom etrusc de família; amic d'August i protector de poetes)
Maenas:mènade, bacant
Maenianum:(ord. pl.) llotja, balconada
maereo:afligir-se, entristir-se; plànyer, lamentar
maeror:aflicció, tristesa
maestitia:tristesa
maestus:trist, afligit; sever, malestruc
magis:és
magisterium:mestratge, magisteri, ensenyament
magister:mestre (d'escola)
magistratus:, càrrec públic, magistratura, magistrat
magnanimus:noble, generós, magnànim
Magnetes:els magnets, habitants de Magnèsia (regió de Tessàlia)
magnificenter:magnificiència, grandesa
magnificentia:noblesa, magnificència; sumptuositat
magnificentus:sumptuós, grandiós
magnifico:exaltar, magnificar
magnificus:sumptuós, grandiós
magnitudo:grandesa, importància; força
magnopere:1. vivament, granment, fermament  2.  molt, en gran mesura
magnus:gran
magnust:= magnus est
magus:mag, fetiller
majestas:grandesa, dignitat; majestat (lex maiestatis : alta traició)
majores:avantpassats, ancestres
malacus:suau, esponjós
mala:mandíbula; galta
Malea:Malea (promontori del Peloponnès)
maledicens:maldient
maledico:malparlar, insultar
maledictum:injúria, insult
malefactum:malifeta
maleficium:malifeta, delicte
maleficus:malfactor, malvat;  malèfic, màgic
male:mal, malament
malesuadus:el qui aconsella malament
malevolus:malèvol, malintencionat
malignus:pervers, mesquí, miserable, traïdor
malitia:malícia, malignitat, astúcia, frau
malleus:mall, martell
Mallovendus:Mal·lovend (cap germànic)
malo:estimar-se més, preferir
malum2:poma
malum:mal, dany perjudici
malus:malvat, dolent. comp. peior, sup.: pessimus (-umus)
Mamercus:Mamerc (nom d'home)
mamilla:mamella
mamma:mamella, pit
Mamurra:Mamurra (nom de família; oficial de Juli Cèsar)
manceps:comprador; arrendatari; empresari, contractista
Mancinianus:de Mancí (cognom de família; el cònsol Gai Mancí)
Mancinus:Mancí (cognom de família; el cònsol Gai Mancí)
mancipatio:cessió, transmissió formal de béns
mancipium:dret de propietat, propietat; esclau
mancipo:alienar, vendre;  abandonar, cedir
mancupium:propietat (mancupio dare : vendre)
mancupo:vendre
mancus:mutilat, manc; incomplet
mandatum:encàrrec, comissió
mando:lliurar; confiar; encomanar, manar
Mandubracius:Mandubraci (nom d'home)
mane:inv. : de matí, a primera hora
maneo:romandre, quedar-se
Manes:els manes, esperits dels morts; càstigs, suplicis
manica:màniga
manicatus:guarnit de mànigues
manifesto:evidentment
manifestus:manifest, evident;  + gen. : convençut de
Manilius:Manili (nom de família)
manipularis:sortit del maniple (manipularis, is : soldat ras)
manipulus:maniple (tercera part de la legió)
Manlius:Manli (nom de família)
Mannicius:Mannici
mannulus:cavallet
mano:rajar, brollar, escolar-se; extendre's; fer sortir, vessar; degotar
mansues:mansuet, dòcil
mansuetudo:manusetud, moderació, afabilitat
mansuetus:1. domesticat 2. dòcil, manuset
manubiae:diners obtinguts del botí
manumitto:manumetre, afranquir, alliberar (un esclau)
manus:mà; poder; (pl.) tropa
mappa:mocador, banderola
Marathus:Marat (llibert d'August)
Marcella:Marcel·la
Marcellus:Marcel (cognom de família; general romà; nebot d'August)
marceo:estar marcit, estar feble
marcesco:marcir-se, pansir-se;  debilitar-se, llanguir
Marcia:Màrcia
marcidus:marcit, pansit;  dèbil, consumit
Marcius:Marci (nom de família)
Marcomani:marcomans (poble de la Germània)
Marcus:Marc (prenom romà)
mare:mar
Mareoticus:mareòtic, de la Mareòtide (Egipte)
margarita:perla
margo:riba, marge, límit
marinus:marí
maritalis:marital, nupcial
maritimus:marítim, marí
marito:casar, maridar; enllaçar, lligar
maritus:marit, espòs; nuvi, pretendent
Marius:Màrius (nom de família; cònsol i general romà)
marmoreus:de marbre, marmori
marmor:marbre, objecte de marbre
Maroboduus:Marobodu (rei dels marcomans)
Marsicus:màrsic, dels marsos (poble del Laci; poble germànic)
Marsi:marsos (poble del Laci; poble germànic)
Mars:Mart (déu de la guerra)
Martialis:marcial, de Mart
Martina:Martina (nom de dona)
martiolum:petit martell
Martius:de Mart (déu de la guerra), guerrer
Marus:Marus (riu de la Germània)
masculinus:masculí
masculus:masculí, mascle; viril, varonil
mas:mascle; varonil, viril
massa:massa, munt
Massicum:vi màssic
Massilia:Massília (ciutat de la Gàl·lia, avui Marsella)
Mastama:Mastama
Mastarna:Mastarna
materia:matèria, material, tema, objecte
materies:matèria, material, tema, objecte
mater:mare
maternus:maternal
matertera:tia materna
mathematicus:matemàtic, el qui es refereix a les matemàtiques (mathematicus, i, m. : matemàtic)
matrimonium:matrimoni; in - conlocare : casar-se
matrona:matrona, esposa, mare de família;  Matrona, ae : riu Marne (es troba a les Gàl·lies)
Mattium:Mati (capital dels cats)
mature:en el seu moment; aviat
maturo:1.  fer madurar, madurar  2.  enllestir  3. afanyar-se
maturus:madur
matutinus:matinal, matutí, del matí
Mauri:els maures (habitants de la Mauritània)
Mausolus:Mausol (rei de Cària)
mavelis:preferir)
Mavors:Mart (déu de la guerra)
maxilla:mentó, mandíbula
Mazippa:Mazipa (cap númida)
meabilis:practicable
meatus:curs, passatge, camí, pas
mecastor:Per Càstor!
mecum:amb mi
Medea:Medea (maga mítica)
medela:medicina, remei
medella:medicina, remei
medeor:cuidar, guarir, curar
medicamen:medicament, remei
medicamentum:remei, droga, verí; afait, filtre
medica:metgessa
medicatus:medicinal, curatiu
medicina:ciència de la medicina, medicina;  medicament, remei
medicus:metge, cirurgià
Medi:els medes (poble asiàtic)
mediocris:mediocre, mitjà; dèbil, insignificant
mediocritas:mitjania; mediocritat
mediocriter:moderadament; tranquil·lament
meditatio:meditació, preparació
mediterraneus:que es troba en l'interior de les terres
meditor:meditar, pensar en, reflexionar
meditullium:el centre, el mig, espai intermedi
medium:mig, centre
medius:que es troba en el mig, central, centre de
Medullina:Medul·lina
Megalensis:relatiu a Cíbele (Megalensia, ium, n. : les Megalenses, festival de Cíbele)
Megalesiacus:megalense
Megara:Mègara (ciutat de Grècia)
Megaravicus:Magaravic
mehercule:Per Hèrcules! Déu meu!
mehercules:Per Hèrcules! Déu meu!
mel:1.  mel  2.  dolçor
Meldi:els meldes (avui Meaux)
Melissa:Melissa
melium:collar de gos
mellitus:de mel, dolç
membrum:membre, òrgan
memini:recordar, recordar-se de
Memnon:Mèmnon (rei d'Etiòpia)
memorabilis:memorable, digne de ser recordat
memorandus:memorable, famós, gloriós
memoratus:famós, cèlebre
memoria:memòria, record
memoro:recordar, fer present, mencionar, esmentar
memor:que se'n recorda (de)
Menaechmi:Menecme
Menapii:els menapis (poble de la Bèlgica)
mendacium:mentida, falsetat; fàbula, ficció
mendax:mentider; fals, enganyós
mendicus:de mendigo, mendicant; us, i, m.:  mendicant, indigent
Menelaus:Menelau (rei mític d'Esparta)
Menenius:Meneni (nom de família)
Menippaeus:de Menip, menipeu (títol d'una obra de Varró : Sàtires Menipees)
mensa:mesa; ara, altar
mensis:mes
menstrualis:mensual (d'un mes de duració)
mensus:mesura
mentio:menció, esment, proposició
mentior:mentir
mentula:membre viril, verga
mentum:mentó, barbeta, barba
meo:anar, passar d'un lloc a un altre
mephitis:exhalació o baf mefític (sulfurós)
mercator:mercader, comerciant
mercatura:mercaderia, negoci
mercatus:comerci, negoci; mercat públic, fira
merces:salari, paga, recompensa
mercor:negociar, comerciar; mercadejar, comprar
Mercurius:Mercuri (déu del comerç)
mereo:merèixer, guanyar; merere o mereri (stipendia) : servir com a soldat
mereor:mexèixer, guanyar, cobrar
Mererio:Mererió
meretricius:meretrici, de prostituta
meretrix:prostituta
mergo:submergir, enfonsar; precipitar; ocultar, fer invisible
mergus:gavina, cabussó (au no ben identificada)
meridianus:del migdia, relatiu al migdia; del sud, meridional
meridies:migdia, migjorn, sud
merito:amb raó, merescudament
meritum:recompensa, mèrit, falta
Meroe:Mèroe (ciutat del Nil)
merula:merla
merulus:merla
merus:pur, sin mescla; vertader, genuí
Messala:Messal·la (cognom de família)
Messalina:Messalina (muller de Claudi)
Messalinus:Messalí (cognom de família)
Messana:Messana (ciutat de Sicília, avui Messina)
messis:collita; sega; messes
metallum:mina, metall
meta:piló; meta; extremitat, terme; objetiu
Metellus:Metel (cognom de família)
Methymnaeus:de Metimna (ciutat de Lesbos)
Metilius:Metili
meto:mesurar
metor:delimitar ; castra - traçar l'emplaçament d'un campament
metreta:bóta; metreta (mesura equivalent a 38,5 litres)
Mettus:Metus (nom d'home)
metuo:tèmer; tenir por
metus:por, temor
meus:meu, que em pertany; que em correspon
Mevius:Mevi
Mezentius:Mezenci (rei aliat de Turn)
mica:partícula, engruna
mico:bellugar-se, brillar
Midas:Midas (rei mític de Frígia)
migro:migrar; mudar-se
Milesius:milesi, habitant de Milet
miles:soldat
Miletus:Milet  (ciutat d'Àsia Menor)
miliarium:mil·liari, pedra mil·liar
militaris:militar
militia:milícia, servei militar
milito:servir a l'exèrcit, ser soldat
milium:mill
mille:mil (milia : quan es tracta de diversos milers)
Milo:Miló (cognom de família; polític romà)
milvus:milà, ocell rapaç; brivall
mimus:mim (actor o peça teatral)
minaciter:amb amenaces
minanter:amenaçadorament
minax:amenaçador, perillós
Minerva:Minerva (deessa de la saviesa)
minime:mínimament, molt poc; no pas
minimum:molt poc, al mínim
ministerium:servei, tasca; treball
minister:servidor, criat; subordinat
ministro:servir, assistir; complir; subministrar
minitabundus:amenaçador
minitor:amenaçar (+ Datiu)
Minoius:de Minos (rei mític de Creta), minoic
minor2:amenaçar
Minos:Minos (rei mític de Creta)
Minotaurus:Minotaure (monstre del Laberint de Creta)
minuo:empetitir, aprimar; apaivagar; moderar; disminuir
minus:menys
minutia:menudesa
minutulus:molt petit
minutus:petit
mirabilis:admirable, meravellós
miraculum:prodigi, meravella; miracle
mirandus:admirable
mire:meravellosament
mirificus:meravellós
miror:1. meravellar-se de, sorprendre's 2.  admirar
mirus:admirable, meravellós
misceo:mesclar, barrejar; reunir, encaixar
misellus:pobre, miserable
Misenum:Misè (promontori i ciutat prop de Nàpols)
miserabilis:miserable, deplorable
miserabiliter:llastimosament
miserandus:llastimós, deplorable
miseratio:compassió
misere:miserablement, penosament
misereor:compadir-se de
miseria:misèria, dissort, desgràcia
misericordia:misericòrdia, compassió
misericors:misericordiós, compassiu
miser:miserable, pobre; vulgar
miseror:compadir, deplorar, lamentar
missilis:llancívol
missio:enviament; llicenciament; interrupció; clemència (a un gladiador)
missor:tirador; el que llança (el llamp)
missus:inici d'una cursa, enviament
mitella:cabestrell, cinta
mitesco:madurar; ablanir-se; relaxar-se
Mithridates:Mitridates (rei del Pont)
mitifico:madurar, ablanir; calmar
mitificus:pacífic, benigne
mitigatio:mitigació, moderació
mitigatorius:calmant
mitigo:madurar, ablanir, calmar, mitigar
mitio:suavitzar; amorosir
mitis:tou, suau; moderat, dòcil
mitra:mitra (còfia asiàtica), turbant
mitto:I.  1.  enviar  2. transmetre  3.  proporcionar  4.  llançar, tirar  II.  deixar anar, abandonar
mobilis:mòbil, àgil, ràpid; voluble, lleuger
mobilitas:mobilidad; inconstància, lleugeresa; agilitat
moderanter:a manera de guia
moderatio:moderació, mesura;  govern
moderator:guia; regulador, cap
moderor:temperar, moderar; dirigir
modeste:moderadament, amb calma, discretament
modestia:moderació, discreció
modestus:moderat, mesurat, calmat, virtuós, modest  (Modestus, i, m. : Modest)
modialis:que té la capacitat d'un modi (capacitat 8,733 litres)
modice:moderadament, amb mesura
modicus:mesurat, moderat; petit, modest
modius:modi (mesura de capacitat 8,733 litres)
modo:només, tan sols (modo... modo... ara... ara...)
modulatio:càlcul de dimensions; entonació, modulació
modulor:ajustar sons a les lleis musicals, a un ritme, modular (modulatus, a, um : entonat, melodiós)
modulus:mida, mòdul; cadència, melodia
modus:mida, límit, manera
moechus:adúlter, disbauxat
moenia:murs, muralles
Moesia:Mèsia (provincia romana entre el Danubi i la Tràcia)
moles:mola, massa; pila, munt; pes, càrrega; multitud; dic, resclosa, baluerna
moleste:molestament, desagradablement, difícilment
molestia:malestar, neguit; molèstia, disgust; afectació
molestus:molest, pesat, desagradable, incòmode; afectat
molimentum:esforç, força
molior:edificar, construir, aixecar; fortificar; moure amb esforç; tramar, maquinar; manejar
molitio:desplaçament; esforç; construcció
molitor:constructor, arquitecte; creador; instigador
mollio:estovar; calmardar; amansir, domar
mollis:tou, bla; flexible, suu; tendre, delicat; dolç, agradable
molliter:suaument, tranquil·lament
mollitia:blanor; suavitat; refinament, luxe
Molossicus:dels molossos (poble del Balcans; raça de gossos)
momentarius:temporal, provisional
momentum:moviment, influència, moment
moneo:fer recordar; advertir, avisar; aconsellar
Moneta:Moneta, que adverteix (epítet de Junó); seca
monile:collar, collaret
monimentum:record; testimoni solemne; monument
monitio:advertiment, avís, consell
monitum:advertiment
monitus:advertiment
monotropus:sol, solitari
monstro:mostrar, assenyalar, ensenyar; delatar; aconsellar
monstrum:prodigi; monstre, monstruositat
monstruosus:prodigiós, monstruós
montanus:muntanyenc, muntanyós
monumentum:record; testimoni solemne; monument
mora:demora, retard; destorb, impediment; mora (unitat militar espartana)
morbidus:malalt; malsà, nociu
morbus:malaltia
mordeo:mossegar
moribundus:moribund
morigerus:complaent, dòcil
Morini:els mòrins (poble de Bèlgica)
morior:morir, extingir-se; fer-se malbé
moror:aturar-se, entretenir-se, romandre; aturar, destorbar (nihil - : no aturar-se gens)
morosus:malhumorat, difícil d'acontentar, exigent,
mors:mort
morsus:mossegada; picantor, coïssor
mortalis:mortal
mortarium:morter
mortifer:mortal, fatal, mortífer
mortuus:mort, difunt
Mosa:el Mosa (riu de Bèlgica)
mos:singular : costum ; plural : costums, tarannà, manera d'ésser
Mosteni:els habitants de Mostè (Lídia)
motor:el qui mou, qui agita
motus:moviment, activitat, maniobra; desordre, rebel·lió; emoció, excitació; motiu
moveo:moure; treure; commoure
mox:aviat; després, més tard
muccidus:florit; mocós
Mucius:Muci (nom de família)
mucro:punta; espasa, arma
mugio:mugir, bramar; vociferar
mugitus:mugit, bramul
mula:mula
mulceo:acariciar; alleugerir, calmar; afalagar
mulco:colpejar, apallissar
mulcto:castigar, multar amb (+ abl)
mulgeo:munyir
muliebris:femení, femenívol; afemellat, pusil·lànime
muliebriter:a la manera de les dones, efeminadament
muliercula:doneta, marcolfa
mulier:dona
mulio:mulater
multa:multa
multifidus:esqueixat per diverses parts; dividit
multiforabilis:que té molts forats (flauta)
multinodus:nuós, que té molts nusos
multiplex:múltiple, complex; tortuós
multiplico:multiplicar, augmentar, acréixer
multipotens:molt poderós
multitudo:multitud, gentada
multo:molt, força; de molt (generalment amb comparatiu o superlatiu)
multum:molt
multus:molt, abundant (sobretot en plural : nombrós)
mulus:mul, ase, ruc; imbècil
Mulvius:Mulvi (nom de família)
Mummius:Mummi (nom de família)
Munatius:Munaci (nom de família)
mundanus:del món, de l'univers (home cosmopolita), mundà
munditia:neteja; elegància
mundus:món; univers, cel
munero:regalar, obsequiar; recompensar, gratificar
munia:càrrecs, funcions
municeps:habitant d'un municipi, veí; compatriota, conciutadà
municipalis:municipal, de municipi
municipatim:de municipi en municipi, per municipis
municipium:municipi, ciutat municipal
munificentia:munificència, generositat
munificus:generós, liberal
munimentum:fortificació, clos, barrera, defensa
munio:fortificar, protegir; edificar (munitus, a, um : fortificat, reforçat, protegit)
munitio:fortificació, línia fortificada
munitor:constructor de fortificacions; sapador
munitus:fortificat, reforçat, protegit
munus:1.  ofici, càrrec 2.  tasca, feina, obra  3. deure 4.  treball fet, servei acomplert  5.  regal, favor  6. joc, espectacle públic, combat de gladiadors
munusculum:petit favor
muraena:morena (peix)
murex:múrex (mol·lusc del quan s'obtenia la porpra); porpra, púrpura ; múrex de ferro (tipus de trampa)
murmur:remor, soroll, murmuri
murra:mirra (perfum); murra (mineral)
murrinus:de mirra (perfum); de murra (mineral)
murus:muralla, baluard; castell
Musa:Musa (divinitat de les arts i les ciències)
musca:mosca
musicus:relatiu a la música (musical), a la poesia (poètic)
mus:ratolí
mussito:mussitar, murmurar
musso:xiuxiuejar,  mussitar; callar
mustaceus:mustaci (coca de most i llorer)
mustela:mostela
mustus:fresc, novell
Musulamii:els musulamis (poble de Numídia)
mutabilis:mudable, variable
mutatio:canvi, alteració. - mutatio rerum : revolució
mutilus:tallat, mutilat, truncat, incomplet
mutito:convidar-se reciprocament
muto:1.  desplaçar, canviar de lloc  2. canviar, modificar  3.  intercanviar; reemplaçar
muttio:murmurar, rondinar
mutuitans:que demana en prèstec
mutuor:demanar en prèstec, manllevar
mutus:mut, callat, silenciós
mutuus:prestat; mutu, recíproc
Mycenae:Micenes (ciutat grega, regne d'Agamèmnon)
Myrina:Mirina (ciutat d'Eòlia)
Myro:Miró (escultor grec)
myropola:perfumer, ungüenter
myrtus:murta o murtra (planta); bastó de murta
Nabataeus:de la Nabatea; Nabataei, orum : els nabateus (poble de l'Aràbia)
Naiades:les Nàiades (nimfes de les aigües dolces)
Nais:nàiade (nimfa dels rius i les fonts)
nam:car, ja que; certament, en efecte; doncs
nanciscor:trobar, descobrir; obtenir, assolir; agafar (una malaltia)
Nanneius:Nannei
Nantuates:els nantuats
Narbonensis:narbonense, de Narbona (ciutat de la Gàl·lia)
Narcissus:Narcís (personatge mític que es va enamorar de si mateix)
Nar:el Nar (riu afluent del Tíber)
naris:nas, nariu; olfacte (generalment en plural)
narratio:narració
narro:narrar, explicar
nascor:1. néixer, descendir ; natus = edat  2.  originar-se, produir-se; començar
Nasica:Nasica (cognom de família)
nassa:nansa; xarxa per pescar
nasus:nas; olfacte
natalis:de la naixença ; dies natalis :  aniversari
nates:natges
natio:nació, poble; raça, espècie
nativus:natural, natiu; innat
nato:nedar, flotar; inundar-se
natu:pel naixement ; maior, minor natu, major d'edat, el més jove
naturalis:natural; innat
natura:naixença, natura; naturalesa, constitució; caràcter
natus:nascut; sing. (poèt.) fill ; pl. : les cries d'un animal
nauclerius:de capità de vaixell
naucum:pinyol, closca. úniques formes usades : nauci i nauco
naufragium:naufragi; ruïna, pèrdua
naufragus:nàufrag; que fa naufragar
naumachia:naumàquia (espectacle en què es recreava una batalla naval)
naumachiarius:combatent d'una naumàquia
Nauportus:Nauport (ciutat de la Pannònia)
nausia:mareig, nàusea
Nausicaa:Nausicaa (filla d'Alcínous)
nauta:mariner
nautea:aigua de sentina
nauticus:nàutic, naval
Nautius:Nauci
navalis:naval
navigabilis:navegable
navigatio:navegació, travessia
navigium:nau, vaixell, navili
navigo:navegar
navis:nau, vaixell, navili
navita:navegant, mariner
navo:dedicar-se a, dur a terme; fer servir amb compte
Neapolis:Neàpolis (ciutat de la Campània, avui Nàpols)
nebula:boira, vapor, broma; núvol
nebulo:dropo, bergant
nec:(conj. copulativa, =neque) ni, i no
necdum:i encara no, però encara no
necessario:necessàriament
necessarius2:inevitable, necessari; indispensable; íntim
necessarius:parent, amic
necesse:necessari, indispensable; inevitable
necessitas:necessitat
necessitudo:lligam, vincle (d'amistat, de parentiu); necessitat, obligació
necessum:= necesse
neco:matar; ofegar
necopinato:inesperadament
nectareus:de nèctar, dolç com el nèctar
necto:teixir, trenar; lligar, nuar; unir, relacionar; tramar, maquinar; (en passiva) ésser empresonat (por deutes)
nedum:encara menys, amb més raó
nefandus:nefand, impietós, abominable, criminal
nefarius:abominable, criminal, execrable
nefas:sacrilegi, impietat, crim
nefastus:prohibit per llei divina
negito:negar repetidament
neglegens:negligent, despreocupat, indiferent
neglegentia:negligència, indiferència, deixadesa
neglego:negligir, despreocupar-se de, abandonar
nego:dir que no, negar; denegar; negar-se a
negotiator:negociant, comerciant, banquer
negotior:comerciar, negociar
negotiosus:enfeinat, ocupat; laboriós
negotium:ocupació, treball, negoci; afer
nemo:ningú
nempe:naturalment, certament
nemus:bosc; bosc sagrat
nepos:nét, descendent ; figurat : disbauxat
nepotinus:de disbauxat
nepotor:malbaratar; ser disbauxat
nepotulus:netet (diminutiu de nepos)
neptis:néta, descendent
Neptunus:Neptú (déu del mar)
nequam:dolent, inútil; disbauxat, desvergonyit
nequaquam:de cap manera, gens ni mica
nequedum:i encara no, però encara no
neque:= ni, i no
nequeo:no poder ; - quin : no poder estar-se de
ne:... quidem : ni tan sols ; conj. + subj. : que (amb verbs de temor o prohibició); perquè no, que no (amb verbs de voluntat)
nequior:comp. de nequam, dolent, inútil; disbauxat, desvergonyit
nequiquam:en va, endebades
nequitia:manca de valor; disbauxa, dissipació
Nereides:les Nereides (filles de Nereu, déu marí)
Nereius:de Nereu (déu marí), marí
Nereus:Nereu (déu marí)
Neria:Nèria (deessa dels sabins)
Nero:Neró (cognom de família; emperador romà)
Neronianus:de Neró, neronià
Nerva:Nerva (cognom de família; emperador romà)
Nervii:els nervis (poble de Bèlgica)
nervus:tendó, nervi; corda; corretja, cadena; força; presó
nescio:no saber, ignorar
nescioquis:no sé què
nescius:desconeixedor, ignorant; desconegut
Nestor:Nèstor (rei mític de Pilos)
neu:ni, i no, o no
neuter:ni un ni l'altre, cap dels dos; neutre, indiferent
Nevius:Nevi (nom de família; poeta llatí)
nexilis:trenat, entreteixit
nex:mort, matança, assassinat
nexum:vincle, obligació de deute; esclavatge
nexus:lligam, vincle; nexe, encadenament; embolic
Nicopolis:Nicòpolis (ciutat de l'Epir, regió grega)
nicto:parpellejar; picar l'ullet
nidor:vapor; olor, pudor
nidus:niu, niuada; refugi; prestatge (de biblioteca)
niger:negre, fosc, tenebrós
nigresco:ennegrir-se, enfosquir-se
nihilominus:malgrat tot, nogensmenys
nihilo:no gens, no
Niliacus:del Nil (rei d'Egipte)
nil:res
Nilus:Nil (rei d'Egipte)
nimbus:núvol; xàfec
nimio:molt
nimirum:en efecte, sens dubte
nimis:massa, excessivament; en gran manera
nimium:massa, excessivament
nimius:excessiu, desmesurat; molt gran
Niobe:Níobe (filla de Tàntal castigada amb la mort dels seus fills)
ni:que no; si no
nisi:si no, en el cas que no; (adv.) excepte
nisus:esforç; recolzament
niteo:resplendir, brillar, lluir
nitidus:brillant, resplendent, nítid
nitor:recolzar-se; esforçar-se
nivalis:de neu, nevós
nivatus:refrescat amb neu
niveus:de neu, nevós, nevat; blanc
nix:neu
nobilis:conegut, reconegut; noble
nobilitas:noblesa; fama, celebritat
nobiscum:amb nosaltres
nocens:nociu, perniciós
noceo:fer mal, malmetre; fer nosa; corrompre
noctua:òliba
noctu:de nit
nocturnus:nocturn
nodus:nus, vincle, articulació; dificultat, obstacle
Nola:Nola (ciutat de la Campània)
noli:no + subjuntiu
nolite:no + subjuntiu
nolo:no voler, refusar
nomen:1. nom, nom de família; denominació, designació  2. títol  3.  renom, celebritat (nomine = en nom de, a causa de)
Nomentanus:de Noment (ciutat del Laci)
nominatim:pel nom; expressament
nomino:anomenar, denominar; cridar pel nom
nonagesimus:norantè
nonanus:de la legió novena
nondum:encara no
no:nedar
non:no
nonnulli:(generalment en plural)  algun, uns quants
nonnumquam:alguna vegada, a vegades
nonnunquam:alguna vegada, a vegades
nonus:novè
Norbanus:Norbà
Noricus:del Nòric, província romana (Norici, orum pl. : els habitants del Nòric)
noscitabundus:que reconeix
noscito:examinar; conèixer, reconèixer
nosco:conèixer; assabentar-se de; acostumar-se a; admetre pf. saber
nos:nosaltres
noster:adj. nostre, -a  pronom : el nostre
nostin:coneixes ?
nostras:nostrat, del nostre país, compatriota
notabilis:notable, remarcable
nota:marca, senyal; signe, símbol, lletra; cicatriu, taca, infàmia
notarius:taquígraf
notatio:anotació, representació; observació
notesco:fer-se conèixer
notitia:coneixença, coneixement; fama, notorietat; noció, idea
noto:marcar, assenyalar; subratllar; representar; censurar
notus:conegut, famós, cèlebre
novacula:navalla
novem:nou
novercalis:de la madrastra
noverca:madrastra
novies:nou vegades
novitas:novetat; raresa; joventut;
novo:renovar, refer; inventar; canviar, innovar
novus:nou; desconegut, extrany; diferent; jove, novell; homo nouus: home nou (que és el primer de la família en assolir una magistratura curul)
noxa:dany, mal; delicte, falta, crim; càstig
noxia:falta, delicte; culpa; dany, mal
noxius:nociu; culpable, criminal
nox:nit; foscor
nubes:núvol; tofa (de cabells); eixam; foscor; nit; tristesa
nubilum:núvol, boira; foscor; tempesta
nubilus:núvol, nebulós; boirós; fosc; trist
nubo:maridar-se amb, esposar
Nucerini:els habitants de Nucèria (ciutat de la Campània)
nucetum:noguereda
nucleus:pinyol; nou; moll
nudo:1.  despullar  2. saquejar  3.  pelar  4.  mostrar, descobrir
nudus:no, despullat; exposat; inerme, indefens; saquejat, sense recursos
nuga:sobretot pl. nugae : ximpleries; andròmines; ximplet
nullus:cap; no res; cap mena de
Numantia:Numància (ciutat de la Celtibèria)
Numantinus:numantí (habitant de Numància)
Numa:Numa (rei de Roma)
numen:voluntat divina; inspiració divina; divinitat, déu, numen
numero:comptar, calcular; esmentar; considerar
numerus:nombre, quantitat; número
Numida:númida (habitant de Numídia, regió del nord d'Àfrica)
num:(interrogació) és que?, tal vegada?
Numitor:Numitor (rei d'Alba, avi de Ròmul i Rem)
nummus:moneda, diners
numquam:mai; no, no pas
numquid:és que?, potser?
nunc:ara; en aquell moment; tot seguit
nunciam:ara mateix
nuncupo:declarar, manifestar; nomenar, designar
nunquam:mai
nuntio:anunciar; donar el senyal de; avisar de
nuntius:1. missatger 2. notícia, missatge
nuper:fa poc; poc abans
nupta:esposa, dona casada
nuptiae:noces, casament, matrimoni
nuptialis:de noces, nupcial
nurus:nora, jove; dona jove
nusquam:enlloc; en res
nuto:fer senyals amb el cap; inclinar-se; vacil·lar, dubtar
nutricatus:nodriment, criança
nutrico:nodrir, alletar
nutrimentum:aliment
nutrio:nodrir, alimentar
nutrix:nodrissa, dida
nutus:cop de cap, senyal; gravetat
nux:nou, ametlla; (en plural) joc de les nous; noguer
nympha:nimfa (semidivinitat de les aigües, les muntanyes, etc)
nymphe:(forma grega) nimfa (semidivinitat de les aigües, les muntanyes, etc)
Nysa:Nisa (muntanya de l'Indus consagrada a Bacus)
Nysigenus:nascut a Nisa (muntanya de l'Indus consagrada a Bacus)
obambulo:passejar, voltar
obdo:posar davant, interposar; tancar
obdormisco:adormir-se
obduco:conduir; posar al davant; estedre, escampar; cobrir, tancar; enfosquir; engolir
obduro:perseverar
obeo:1. morir 2. anar a trobar; recórrer, visitar; escarregar-se de
obequito:cavalcar davant o al voltant de (+ dat)
oberro:errar, vagar davant o al voltant de (+ dat); equivocar-se
obicio:llançar, titat; posar davant; retreure, objectar
obitus:arribada; mort; posta (d'un astre)
objecto:llançar, tirar; exposar, abandonar; tirar en cara, retreure
objicio:llançar, titat; posar davant; retreure, objectar
objurgatorius:ple de retret; reprensiu
objurgo:reprendre, renyar; castigar
objurigo:reprendre
oblatratrix:una dona que borda
oblectatio:esbarjo, plaer
oblecto:entretenir, esbargir, divertir
oblicus:oblic, esbiaixat; de través, de reüll; indirecte, tortuós
obligatio:garantia, ; obligació, compromís
obligo:lligar, fermar; obligar, comprometre; empenyorar, hipotecar; fer responsable, condemnar
oblino:untar, empastifar; tapar, cobrir; embrutar
oblique:obliquament, de gairell, de reüll
obliquus:oblic, esbiaixat; de través, de reüll; indirecte, tortuós
oblitero:esborrar, fer oblidar; oblidar-se, passar
oblittero:esborrar, fer oblidar; oblidar-se, passar
oblivio:oblit; distracció; amnistia
obliviscor:oblidar, oblidar-se de; deixar de fer, deixar de costat
oblocutor:interruptor d'algú que parla (+ dat)
obloquor:interrompre; contradir, replicar; fer sonar
obmutesco:emmudir, perdre la parla; callar; calmar-se
obnitor:recolzar-se; resistir-se; esforçar-se
obnoxius:lligat, obligat a; esclau de, sotmès a; culpable de
oboedienter:obedientment
oboedio:escolatr; obeir; estar sotmès a
oboleo:fer olor
oborior:aixecar-se; brollar
ob:per, a causa de
obrepo:apropar-se, arrossegar-se, insinuar-se;  sorprendre
obruo:cobrir; enterrar; esclafar, esfondrar; aclaparar, oprimir
obscenus:obscène ; uas - : infaust, funest; brut, fastigós; obscè, indecent
obscuritas:obscuritat, foscor; ignorància
obscuro:enfosquir; cobrir, tapar; amagar
obscurus:obscur, fosc, tenebrós; amagat, secret; incert
obsecro:pregar amb insistència, suplicar
obsequentia:complaença, obediència
obsequium:1. complaença, satisfacció 2. obediència, submissió
obsequor:seguir, complaure; obeir
obsero:1. tancar, cloure  2. sembrar
observatio:observació, atenció; respecte
observo:observar; vigilar; tenir curar de; respectar, acceptar
obses:ostatge
obsessor:ocupant; assetjador
obsideo:seure, estar assegut; ocupar, habitar; assetjar, envoltar; aclaparar, oprimir
obsidio:setge, assetjament, blocatge
obsigno:segellar, signar; gravar, imprimir
obsisto:posar-se davant, barrar el pas; resistir, aguantar; impedir
obsonatus:proveïment, compra de provisions
obsonium:proveïment, compra de provisions; viandes
obsono:comprar provisions; anar al mercat
obstinatus:ressolt, decidit, obstinat
obstipus:inclinat
obsto:trobar; estar davant, obstaculitzar, barrar el pas; oposar-se, impedir
obstrepo:fer soroll; interrompre cridant; protestar, blasmar
obstringo:lligar, subjectar; obligar
obstruo:aixecar, obstruir, barrar, tapar
obstupesco:esbalair-se, quedar-se estupefacte
obsum:fer mal a, perjudicar, ésser un inconvenient per (+ dat.)
obtego:cobrir, tapar; amagar
obtempero:obeir, fer cas de (+ dat.)
obtendo:estendre davant, posar davant; cobrir; al·legar, donar com a excusa
obtentus:cobriment, protecció; pretext, excusa
obtero:aixafar, esclafar; destruir; reprimir
obtestatio:jurament solemne
obtestor:prendre per testimoni, invocar; suplicar
obtineo:1.  agafar, obtenir, ocupar  2.  posseir  3.  mantenir, conservar
obtingo:tocar, correspondre, pertocar
obtrectatio:enveja, maldiença
obtrecto:denigrar, rebaixar
obturbo:enterbolir; interrompre, molestar
obturo:obturar, tapar, tancar
obvagio:gemegar
obvenio:venir a l'encontre, presentar-se; tocar en sort; ocórrer
obversor:moure's, anar i venir; mostrar-se, aparèixer
obverto:girar, dirigir
obviam:a l'encontre
obvius:que surt a l'encontre, que es troba davant; fàcil, obvi, natural
obvolvo:cobrir; enrotllar
occano:onar (la trompeta)
occasio:ocasió, oportunitat
occasus:posta de sol, ocàs
occento:cantar, donar una serenata a
Occia:Òccia (nom de dona)
occido2:ferir, matar, occir; tallar
occido:morir, caure a terra; pondre's (el sol)
occino:cantar (un ocell, especialment com a signe de mal averany); xisclar
occipio:començar; emprendre
occipitium:clatell, occípit
occisio:assassinat
occo:rasclar, esterrossar
occulo:ocultar, amagar, enterrar (occultus, a, um : ocult, secret)
occultatio:ocultació; eclipsi
occulte:d'amagat
occulto:ocultar, amagar
occultum:lloc secret
occumbo:caure, sucumbir, morir
occupatio:ocupació; negoci
occupatus:ocupat, enfeinat
occupo:ocupar, prendre; omplir, infestar; cobrir, dominar, apoderar-se
occurro:córrer a l'encontre; trobar-se amb; afrontar, fer front; atacar
occurso:anar a trobar; afanyar-se a
occursus:trobada, contacte
Oceanus:Ocèan (tità); Oceà (Atlàntic)
ocellus:ullet, ull; perla
ocius:més ràpidament, més aviat
ocrea:gambera
Ocresia:Ocrèsia (mare del rei Servi Tul·li)
Ocricolum:Ocrícul (ciutat d'Umbria)
Octavia:Octàvia (germana d'August)
Octavius:Octavi (nom de família; el futur emperador August)
octavus:vuitè
octingenti:vuit-cents
octingentus:vuit-cents
octogensimus:vuit-centè
octoginta:vuitanta
octoni:de vuit en vuit, en grups de vuit
octonus:vuit cadascú
octo:vuit
oculus:ull; vista, mirada
odeum:odèon
odi:odiar
odiosicus:odiòsic (joc de paraules)
odiosus:odiós, molest
odium:odi, aversió; persona odiada; molèstia
odor:olor, perfum, aroma
odorus:olorós; que ensuma
offa:bocí, mos
offendo:ensopegar amb, topar amb; trobar; faltar, equivocar-se; fer mal, perjudicar, ofendre
offensa:topada, cop; ofensa; falta
offensio:ensopegada; ofensa
offensus:ofès, enfadat; odiat, ofensiu
offero:posar davant, oferir, lliurar; mostrar, presentar; procurar; causar, infligir
officina:taller
officio:1. impedir, obstaculitzar  2.  destorbar
officiosus:oficiós, servicial
officium:1.  servei, càrrec, deure, obligació  2.  favor, ajuda  3.  sentiment del deure
offirmo:afermar, assegurar (offirmatus, a, um : ferm, decidit)
offoco:ofegar, escanyar
offulcio:tapar
offundo:vessar, escampar; cobrir
oggannio:rondinar, remugar
oggero:acumular
oh:oh!
olea:olivera; oliva
oleo:fer olor
oleum:oli, oli d'oliva; ungüent
olfacio:olorar, ensumar
olidus:olorós; pudent
olim:en altre temps; temps a venir; a vegades
olivum:oli d'oliva
olla:olla; gerra; guardiola
olor:cigne
olus2:hortalissa, verdura
Olus:Olus (nom d'home)
Olympius:Olímpic
omen:presagi, auguri; pressentiment
omitto:deixar anar; deixar, abandonar; no fer cas de, desatendre (omissus, a, um : negligent, despreocupat)
omnino:del tot, completament
omnipotens:totpoderós
omnis:tot; cada; qualsevol
onager:onagre (animal o màquina de guerra)
onerarius:de càrrega
onero:carregar; omplir; aclaparar
onerosus:pesat; costós
onus:pes, càrrega; nosa; tasca
onustus:cargado de
o:oh (exclamació)
opacus:ombrívol; fosc; frondós
opera:treball, feina; disposició, interès; servei (operam dare : dedicar-se a, consagrar-se a)
operculum:tap, coberta
operio:tancar; cobrir, tapar; amagar
operor:treballar; ocupar-se en (+ dat)
opifex:artífex, autor; artista
Opimius:Opimi (nom de família)
opimus:ric, fèrtil; gras, inflat, opulent
opinio:opinió, creença, suposició; idea; fama, estima
opinor:opinar, creure, suposar; pensar
opipare:ricament, sumptuosament
opiparus:ric, sumptuós
opitulor:socórrer, ajudar, afavorir
oplomachus:oplòmac (tipus de gladiador)
oporteo:convé, és necessari, cal
oportunus:convenient, adequat, oportú
opperior:esperar
oppeto:anar a l'encontre de, trobar
oppidanus:provincià, local
oppido:completament, del tot
oppidum:ciutat, vila; plaça forta
oppilo:tapar, obstruir
oppleo:omplir, emplenar; carregar
oppono:posar davant; oposar
opportune:oportunament
opportunitas:oportunitat, avantatge
opportunus:convenient, adequat, oportú
opprimo:prémer, apretar, aixafar; cobrir, amagar; aclaparar, esclafar
oppugnatio:atas, assalt
oppugno:atacar, assetjar, assaltar (una ciutat)
ops:sing., poder, força ; pl., recursos, riqueses
optabilis:desitjable
optimates:els optimats, els nobles, els aristòcrates; el partit conservador del senat
optineo:1.  agafar, obtenir, ocupar  2.  posseir  3.  mantenir, conservar
optingo:tocar, correspondre, pertocar
optio:opció, dret d'elegir
opto:desitjar; elegir; demanar
opulentia:opulència, riquesa
opulentus:opulent, ric
opus:obra, treball
opust:és necessari
oraculum:oracle; predicció, profecia
oratio:paraula; discurs; oració
orator:orador; ambaixador
ora:vora, límit; costa, riba, litoral
orbis:disc, plat; cercle; orbe; roda. - terrarum : món
orbitas:pèrdua (d'un parent); dol
orbo:privar de (+ abl); orbar
orbus:privat de, mancat de
orchas:`rcade (espècie d'oliva)
orchesta:ballarí
orchestopolarius:ballarí, funàmbul
orchestra:orquestra
orchita:orquites (espècia d'oliva)
Orcinianus:orcinià (tipus de taÑut barat); de l'Orc, dels inferns
Orcinus:relatiu o pertanyent a l'Orc; esclau alliberat per testament
Orcus:Orc, Plutó (déu dels inferns)
ordinarius:arranjar; ordinari, regular
ordinator:ordenador
ordino:arrenglar, ordenar, arranjar; organitzar
ordior:ordir, teixir; començar a, sortir de
ordo:fila, filera; fila (de soldats); ordre, arranjament ordine, adv. : en ordre, regularment
Orestes:Orestes (fill d'Agamèmnon). Pot tenir -i en genitiu.
Orgia:orgies, misteris de Bacus
oriens:naixent (dit del sol); orient, llevant, est
origo:origen, naixement; causa
orior:sorgir, sortir (el sol); néixer; aixecar-se; començar
oriundus:oriünt, originari; descendent
ornamentum:1.  equipament, arreus, vestit, armamento  2. adorn, ornament; insígnia
ornatrix:ajudant de cambra, pentinadora
ornatus2:provist de (+ abl.); adornat, guarnit; elegant; honorable
ornatus:guarniment, equipament, adornament; honor, glòria
orno:equipar, armar; adornar, guarnir, embellir; honorar; disposar, preparar
ornus:freixe
oro:pregar, suplicar; parlar
Orpheus:Orfeu (heroi grec músic)
orthius:agut, alt; -- carmen : cançó en to alt
ortus:sortida (del sol); naixement, origen
os2:boca, llavis; cara, rostre; entrada
osculatio:petó
osculo:besar, fer un petó
osculor:besar, fer un petó; petonejar-se
osculum:petó; boca, llavis
Osismi:osisme (individu d'un poble que viu a la vora de l'Oceà)
os:os; (en plural) esquelet; pinyol
ostendo:allargar, mostrar, presentar; prometre; declarar
ostentatio:ostentación, exhibició; jactància
ostentator:ostentador, fatxenda
ostento:mostrar, presentar; exhibir, lluir; prometre; presumir
ostentus:mostra; ostentació; prova
Ostia:Òstia (port de Roma)
ostium:porta; obertura, forat
ostreum:ostra
ostrum:porpra, púrpura
Otho:Otó (cognom de família; emperador romà)
otiosus:desocupat; ociós, inactiu; tranquil, pacífic
otium:lleure, oci, descans; tranquil·litat, pau
ovis:ovella; llana d'ovella
ovo:rebre els honors de l'ovació; triomfar; alegrar-se
ovum:ou
pabulor:pasturar, péixer
pabulum:pastura, farratge; aliment, menjar
pacatus:pacificat, sotmès; tranquil, pacífic,asossegat
pace:+ Gén. amb permís de
paciscor:pactar, concloure; posar-se d'acord en, acordar de; acordar, assegurar, prometre
pactio:pacte, conveni,acord
pactum:pacte, conveni, acord
Pacuvius:Pacuvi (nom de família; tràgic llatí)
Padus:el Padus (riu, avui Po)
paean:peà (himne, gral. de victòria en honor d'Apol·lo  o altre déu)
paedagogus:pedagog (esclau que acompanyava a l'infant a escola i li feia de preceptor)
paelex:concubina, amant, rival
paene:quasi, gairebé, de poc
paenitentia:recança, penediment, remordiment
paeniteo:desplaure a, desagradar a; recara, saber greu a ,penedir-se ; me paenitet + gen. o prop. inf. penedir-se de...
paenulatus:cobert amb pènula (mantell amb caputxa)
Paetina:Petina
pagus:llogaret, aldea;cantó, districte (subdivisió de la ciuitas)
Palaemon:Palèmon (déu marí)
palaestra:palestra, gimnàs; lluita, exercicis de palestra; exercicis de l'escola, escola (esp. de retòrica)
palaestricus:propi de la palestra
palam:obertament, públicament
pala:pala; encast (d'un anell);plàtan, bananer
Palatium:Palatí (un dels turons de Roma), palau
Palladium:Pal·ladi (estàtua de Pal·las)
palla:pal·la, mantell (rectangular, llarg, esp. per les dones romanes i actors tràgics)
Pallas:Pal·las, Minerva (deessa de la saviesa)
palleo:estar pàl·lid, lívid; ésser pàl·lid, esgrogueir-se, blanquejar
pallidus:pàl·lid, lívid, groc
palliolum:diminutiu de pallium
pallium:mantell (rectangular, d'orígen grec, portat pels homes)
pallor:pal·lidesa, lividesa; angoixa, temor
palma:palma de la mà, palmell; rem; dàtil; fulla o branca de palmera
palmatus:brodat de palmes, palmiforme
palmula:palma de la mà, maneta ;pam ; pala del rem, rem; dàtil
palor:errar, vagar; dispersar-se, desbandar-se
palpebra:palpebra, parpella
palpo:palpar; acariciar, amoixar
paludamentum:mantell militar( rectangular, gral. de porpra, portat esp. pels generals)
paludatus:cobert amb el mantell militar
palumbus:Palumbe (tudó)
palus:aiguamoll, estany, maresme
paluster:pantanós ; palustre, paludós, um : aiguamolls, terrenys pantanosos
Pamphylia:Pamfília (regió de l'Àsia Menor)
panarium:panera, cistell
Pandateria:Pandatària (illa del mar Tirrè)
pando:estendre, desplegar; descobrir,revelar, mostrar; obrir,esbatanar
Pandusa:Pandusa (nom d'home)
pandus:corvat, balmat, bombat
pango:fixar, clavar; plantar, sembrar; escriure; establir, pactar
panis:pa, barra, peça de pa
Pannonia:Pannònia (província romana, actual Hongria)
Pannonicus:pannoni, de Pannònia (província romana, actual Hongria)
pannus:bocí de tela, drap, tela
Pansa:Pansa (cognom de família)
panthera:pantera, lleopard
Panthia:Pàntia
pantomimus:pantomim
Pantuleius:Pantulei (cavaller romà)
papaver:cascall, pintacoques
Paphos:Pafos (ciutat de Xipre)
papilla:mugró, mamella
Papirius:Papiri (nom de família)
Papius:Papi (nom de família)
papyrum:papir
parasiticus:de paràsit
parasitus:paràsit
paratus:preparació, preparatiu; aparellament,ornament; magnificència, pompa
parciloquium:parquedat de paraules
parco:estalviar,escatimar; estar-se de, guardar-se de; + dat. :  respectar a
parcus:parc, estalviador; moderat, sobri, mesurat, lleu
pardus:lleopard, pantera
parens:pare o mare; (plural) pares, avantpassats
parento:retre honors fúnebres, celebrar un sacrifici en honor d'un mort
pareo:aparèixer, mostrar-se; sotmetre's; obeir, acatar
paries:mur, paret, envà; tanca, bardissa
par:igual, semblant - par, paris, m. : parella, espós
parilis:semblant, igual
pario:parir; infantar, engendrar, procrear; procurar, adquirir
Paris:Paris (príncep troià)
pariter:juntament, ensems
Parius:pari, de Paros (ciutat del nord de Mísia, a l'entrada de la Propòntide)
parma:parma, broquer, rodella (escut petit, rodó, portat per la infanteria lleugera i cavalleria)
paro:preparar; procurar, fornir (paratus, a, um : preparat, llest, parat)
parricida:parricida, assassí
parricidium:parricidi; alta traïció
parsimonia:estalvi, economia
pars:part, proporció; direcció; lloc
Parthus:part (poble asiàtic)
partiarius:parçoner; qui comparteix, qui prenc una part; compartit
particeps:partícip, parçoner; soci, camarada
partim:en part, parcialment
partio:dividir, repartir; compartir
partior:dividir, repartir; compartir
parturio:anar de part, parir
partus:part, fruit del part
parumper:per un instant, momentàniament
parum:poc
parvulus:molt petit
parvus:petit; breu, poc
pasco:pasturar; alimentar
Pasiphaa:Pasífae (reina mítica de Creta)
Passenus:Passè
passerculus:pardalet
passer:pardal
passim:pertot arreu; desordenadament, indistintament; a l'atzar
passus:pas (1, 479 m.); petjada
pastor:pastor
pastus:pastura, past
patefacio:obrir, descobrir, revelar, aclarir. - patefieri (passiu) : estar obert
patefio:estar obert
patens:patent, manifest; descobert, obert
pateo:estar obert (+ dat., a algú), estendre's (parlant de l'extensió d'un país) ; estar a disposició de (+ dat.). - patet + prop inf : és evident que
patera:pàtera (copa sacrificial)
paterfamilias:pare de família (familias és un genitiu arcaic)
paternus:patern; patri; dels avis
pater:pare; patres: generació anterior, patricis; Patres [conscripti] : els senadors
patesco:obrir-se, estendre's
patibulum:patíbul, forca patibulària
patiens:+ gen., que pateix, que suporta ; pacient
patientia:patiment, paciència; servilisme
patientius:pacientment
patina:cassola
patinarius:a la cassola (strues - : pila de plats,  - piscis : peix en salsa)
patior:patir, ser víctima de; suportar; tolerar, permetre, resignar-se
patratus:pater patratus, cap dels sacerdots fecials
patria:patria
patricius:patrici, noble
patrimonium:patrimoni, béns dels pares
patrius:patern, del pare, paternal; transmès de pares a fills; patri, nacional
patro:acomplir, executar, portar a cap
patrocinium:patrocini, protecció; defensa
patrona:patrona, protectora
patronus:patró, protector; advocat, defensor
patruelis:de l'oncle, del cosí germà
patruus:oncle
patulus:obert, ample
paucus:poc, escàs
Paula:Paula (nom de dona)
paulatim:poc a poc
Paulina:Paulina (nom de dona)
paulisper:un petit moment, breument
paulo:poc, un poc
paululum:molt poc
paulum:poc
Paulus:Paul (cognom de família)
pauperies:pobresa
pauper:pobre
paupertas:pobresa, indigència
paupertinus:pobre, miserable
Pausanias:Pausànias (nom grec d'home)
pausa:pausa
pauxillatim:poc a poc
pauxillum:molt poca quantitat
pavefacio:espantar
paveo:tenir por, estar aterrit; témer
pavesco:espantar-se, tenir por
pavidus:espantat, aterrit
pavimentum:paviment
pavo:paó
pavor:por
pax:pau
pecco:cometre una falta; pecar
pecto:pentinar
pectus:pit, cor, pensament
pecuarius:de ramat
peculatus:malversació de fons
peculiaris:relatiu al peculi, de propietat privada, propi, personal
peculium:peculi, estalvis
pecunia:diner; riquesa, fortuna
pecuniarius:pecuniari, relatiu al diner
pecuniosus:ric, opulent
pecus2:cap de bestiar
pecus:ramat
pedester:pedestre, d'infanteria
pedes:vianant; soldat d'infanteria; plebeu
pedica:llaç
pedico:sodomitzar
pedisequa:serventa, esclava de compnyia
pedisequus:servent, esclau de companyia, lacai
peditatus:infanteria
Pedo2:Pedó (cognom de família)
pedo:fer pets
pegma:màquina de teatre, tramoia
pelagius:marítim, marí
pelagus:mar, pèlag
Pelasgus:pelasg (poble antic de Grècia), grec
Pelia:Pèlias (rei de Tessàlia)
Pelides:fill de Peleu, Aquil·les
pellicio:seduir afalagadorament, atreure
pellicula:pel·lícula
pellis:pell; cuir
pello:impulsar; colpejar; rebutjar
Pelopeus:de Pèlops (avi d'Agamèmnon)
Pelorus:Pelor (promontori de Sicília)
pelta:pelta (petit escut en forma de mitja lluna)
Penates:els penats (déus protectors de la casa i l'Estat)
pendeo:penjar, estar penjat, estar supès
pendo:apreciar; pesar
pendulus:pendent; inclinat; incert
penes:en possessió de, en poder de
penest:penes est
penetrabilis:penetrable, vulnerable; penetrant
penetrale:lloc més recòndit, més profund, més íntim; secret
penetralis:recòndit, íntim, secret, retirat; penetrant
penetro:penetrar; fer entrar
penitus:profundament, fins al fons, íntimament
penna:ploma
pensilis:pendent, penjant, suspès
pensio:pagament, paga
penso:pesar; apreciar; pensar; pagar, compensar, contrapesar
pensum:pes de llana que l'esclava devia filar per dia, feina
pensus:que pesa, pesat; valuós
penuria:penúria, escassetat, manca
penus2:provisions de boca, vitualles
penus:provisions de boca, vitualles
peplum:pèplum (vestit de Pal·las Atena)
pera:alforja, morral
per:+ Acc. : a través de, per
perago:travessar; realitzar, acomplir, acabar; recórrer
peragro:recórrer, travessar
perambulo:recórrer, travessar
perantiquus:molt antic
percarus:molt estimat; molt car, molt costós
percello:derrocar, abatre; ferir
Percennius:Percenni
percipio:agafar, recollir; percebre
percitus:agitat, excitat
percontor:preguntar, interrogar, indagar, inquirir (aliquem aliquid) (aliquem aliquo)
percoquo:coure del tot; bullir
percrebresco:estendre's, divulgar-se; fer-se freqüent
percupio:anhelar, desitjar ardentment
percurro:córrer a través, recórrer
percussio:percussió, cop; compàs
percussor:assassí, sicari
percutio:colpejar, batre; traspassar d'un cop; ferir; encunyar
perdius:que dura tot el dia
perdo:1. destruir, arruïnar; malgastar, perdre  2.  perdre perditus, a, um : perdut, desesperat; depravat, excessiu
perdomo:sotmetre, subjugar, domar
perduco:conduir, guiar; continuar
perduellio:crim d'alta traïció
perduellis:enemic
peregre:a l'estranger, fora de la ciutat
peregrinatio:peregrinació, viatge a l'estranger, residència a l'estranger
peregrinitas:estrangeria, condició de l'estranger, gust estranger
peregrinus:estranger, no ciutadà
perendie:demà passat
perennis:que dura tot l'any, perenne, durable
pereo:anar-se, desaparèixer; morir
pererro:errar, recórrer
perfectus:perfecte; acabat
perfero:portar fins al final, executar (ordres), suportar fins al final, transportar, portar
perficio:1.  dur a terme, acabar, acomplir 2.  fer perfectament  3.  acabar de fer
perfidia:perfídia, deslleialtat
perfidus:pèrfid
perflo:bufar
perfluo:fluir; vessar
perforo:perforar, foradar
perfrico:fregar; friccionar, untar
perfringo:trencar, destrossar; obrir-se pas a la força
perfruor:fruir completament, gaudir
perfuga:desertor, trànsfuga; refugiat
perfugio:refugiar-se a; desertar
perfugium:refugi, asil
perfundo:vessar sobre; mullar, ruixar, amarar, inundar
perfungor:exercir, desonvolupar complidament ; perf. : haver acabat
Pergama:Pèrgam (fortalesa de Toia)
Pergamon:Pèrgam (ciutat de l'Àsia Menor)
pergo:perseguir fins al final, portar a terme; continuar
pergraecor:viure com grecs, portar una vida llibertina
pergratus:molt grat
pergula:pèrgola
perhaurio:exhaurir, esgotar
perhibeo:presentar, proporcionar;  contar; nomenar, citar
Periander:Periandre
periclitabundus:experimentador ; - sui : qui prova les seves forces
periclitor:experimentar, posar a prova; posar en lloc; córrer un risc
periculosus:perillós, arriscat
periculum:1.  prova, assaig  2.  perill, risc
perimo:destruir; matar; fer fracassar
peri:mot grec : al voltant de
perinde:igualment, de la mateixa manera
periniquus:molt injust
perinsignis:molt notable, molt insigne
Perinthus:Perint (ciutat de Tràcia)
periodicus:periòdic
periscelis:turmellera
peritia:coneixement, experiència; perícia, habilitat, talent
peritus:expert, coneixedor, pèrit
perjuro:perjurar, trair
perjurus:perjur, mentider
perlego:recórrer amb la vista; llegir del tot
perlevis:molt lleuger
perlicio:= pellicio : seduir, atreure
perlinio:recobrir
perlucidus:transparent, lúcid
perluo:rentar, esbandir. Veu Passiva : rentar-se, banyar-se
permadefacio:inundar
permagnus:immens, molt gran
permaneo:romandre, restar; persistir
permano:lliscar a través de, rajar, insinuar, estendre's, difondre's,
permeo:arribar fins al final, penetrar en;  travessar
permetior:mesurar del tot; travessar, recórrer (permensus, a, um : mesurat,  travessat, recorregut)
permisceo:barrejar, mesclar; confondre, trastornar
permissus:permís, llicència
permitto:deixar passar, fer arribar; soltar; abandonar, confiar; permetre
permodestus:molt moderat, molt reservat, molt modest
permoveo:agitar; commoure, impressionar; induir, moure; excitar
permulceo:acariciar; afalagar; calmar
permultus:souvent au pluriel : molt nombrós, multíssim
permunio:acabar de fortificar, fortificar sòlidament
permutatio:revolució, canvi radical; bescanvi, permuta
permuto:canviar radicalment; bescanviar, rescatar
pernicies:ruina, destrucció
perniciosus:perniciós, funest
pernicitas:rapidesa, agilitat, lleugeresa
pernix:ràpid, àgil, lleuger; incansable
pernocto:pernoctar, passar la nit
pernotesco:esdevenir notori, esdevenir públic
pernox:que dura tota la nit
pernumero:contar del tot
peropportunus:molt oportú
peroro:perorar, exposar del tot, concloure (un discurs) in + acus. = parlar contra
perpauci:molt poc, molt poc nombrós
perpaucus:molt poc, molt poc nombrós
perpauxillum:quantitat molt petita
perpello:commoure, impressionar;  decidir, determinar
perpendo:sospesar; apreciar
perperam:malament, falsament; descuidadament, erròniament
perpetior:patir fins al final, suportar pacientment; exposar-se a
perpetro:perpetrar, consumar, portar a terme
perpetuitas:continuïtat, perpetuïtat
perpetuo:continuament, des de sempre
perpetuus:perpetu, continu, permanent, ininterromput; sencer; constant
perpudesco:sentir molta vergonya
perquam:moltíssim, en extrem
perquiro:buscar diligentment, inquirir; informar-se detalladament, indagar
perrumpo:destrossar; obrir-se pas a la força; superar
persalsus:molt picant, molt agut, molt graciós
Persa:persa
perscribo:escriure detalladament; fer constar per escrit, aixecar acta
persedeo:romandre assegut
persequor:perseguir, seguir; [fig.] pretendre; ser seguidor de; exigir en justícia; exposar
Perseus:Perseu (heroi grec)
perseveranter:perseverantment, amb constància
persevero:perseverar, persistir; continuar
persolvo:pagar totalment, saldar un compte; satisfer, acomplir; resoldre un problema
persona:màscara; personatge; paper; rol; caràcter, personalitat
persono:ressonar pertot arreu; fer soroll; tocar; fer sonar, proclamar en veu alta
perspicio:mirar a través, mirar atentament; examinar, observar
perspicuus:transparent, diàfan; clar, evident
persto:quedar-se immobil, romandre ferm al seu lloc; persistir, obstinar-se
perstrepo:provocar un estrèpit
perstringo:crispar, esglaiar; irritar lleugerament
persuadeo:persuadir; convèncer
persuasio:persuasió, convicció, creença
persulto:saltar, bondir;  trepitjar amb insolència
pertaesus:fart, fastiguejat ( me pertaesum est : em vaig fartar de + gen.)
pertenuis:molt tènue, molt dèbil, molt lleuger
perterritus:espantat, horroritzat
pertimescendus:temible, horrible
pertimesco:tenir molta por; estar espantat
pertinacia:pertinàcia, obstinació
pertinaciter:obstinadament
pertinax:que reté fort; pertinaç, obstinat
pertinenter:pertinentment
pertineo:estendre's fins a (ad + acus.);  pertànyer a, concernir; referir-se
pertractatio:maneig, administració
pertracto:tocar, manejar, grapejar
pertraho:portar a la força, arrossegar
pertrunco:trinxar
perturbatio:perturbació, confusió, trastorn, desordre; emoció
perturbo:perturbar, alterar, confondre, desordenar; trastornar, agitar
perula:cartera
peruro:cremar del tot, consumir; abrasar, inflamar
pervado:travessar, envair, penetrar
pervagor:errar; estendre's, propagar-se [una notícia];  envair [l'esperit]
pervasto:assolar, devastar
perveho:transportar, conduir; PAS. Anar a cavall, en cotxe
pervello:estirar; turmentar, fer patir; excitar
pervenio:arribar; correspondre
perverse:erròniament, perversament
perversitas:extravagància, absurd; trastorn; perversitat, corrupció; depravació
pervicacia:tossuderia, obstinació; constància, fermesa, acarnissament
pervicax:tossut, obstinat; tenaç, ferm, constant; resistent
pervigilo:vetllar [tota la nit]
pervigil:que vetlla tota la nit
pervinco:vèncer del tot, triomfar, dominar
pervius:accessible, travessable
pervolo:1. volar a través, recórrer volant  2. voler, desitjar
pervulgo:difondre per tot arreu, divulgar
pes:peu
pessimus:pèssim, el pitjor
pessulus:forrellat
pessum:al fons avall, al ruïna, a la destrucció (pessum dare : arruïnar)
pestifer:maleït; pestífer
pestilens:pestilent, pestífer, malsà, funest, perniciós
pestis:pesta, epidèmia; flagel
petitio:atac; candidatura, campanya electoral; demanda
petitor:sol·licitant; candidat ; demandant
peto:intentar arribar; atacar; cercar; sol·licitar, demanar
petorritum:carro en supensió (d'origen gal)
petulans:petulant, descarat
petulantia:petulància, insolència, desvergonyiment
pexatus:vestit amb roba nova
Phalaris:Fàlaris (tirà d'Agrigent)
phalera:pluralia tantum : phalerae, arum : faleres (plaques metàl·liques ornamentals per a cavalls)
phaleratus:adornat amb faleres
Pharmacussa:Farmacusa (illa propera a Creta)
Phasis:el Fasis (riu que desemboca al mar Negre)
phiala:copa
Philadelpheni:habitants de Filadèlfia (ciutat de Lídia)
Philippus:Filip (rei de Macedònia)
Philopator:Filopàtor
philosophia:filosofia
philosophus:filòsof
philyra:escorça de tell
phoca:foca
Phoebe:Febe (Diana), lluna
Phoebus:Febus, Apol·lo
Photis:Fotis (nom de dona)
Phraates:Fraates (rei part)
Phrygia:Frígia (regió de l'Àsia Menor)
Phrygii:frigis, troians
Phryx:frigis, troians
physicus:físic, naturalista
piaculum:sacrifici expiatori, sacrilegi, crim
piamentum:expiació
Picenum:Picè (regió d'Itàlia)
pictor:pintor
pictura:pintura
Pieria:Pièria (régió de Macedònia)
pietas:respecte, patriotisme, pietat
pigeo:afligir, causar dolor
piger:mandrós, indolent; desocupat
piget:(amb acusatiu de persona i genitiu de cosa) estar afligit, descontent, penedit
pignus:garantia, promesa
pigritia:mandra
pila:bola, pilota
Pilatus:Pilat (cognom de família; Ponç Pilat, governador de Judea)
pileatus:cobert amb barret d'esclau
pilentum:carro, cotxe per a dames
pileus:barret d'esclau
pilicrepus:jugador de pilota
pilleus:barret d'esclau
pilus:pèl
Pindus:Pindus (muntanya de Tràcia)
pineus:de pi
pingo:pintar
pinguis:gras
pinna:ala, ploma
pinnatus:alat, emplomallat
pinnula:ploma petita, aleta
pinso:colpejar
pinus:pi
pio:oferir sacrificis expiatoris, venjar
piper:pebre
pipio:grinyolar
pirata:pirata
piscarius:de peix
piscator:pescador
piscicapus:pescador
piscina:viver, piscina
piscis:peix
piscor:pescar
piscosus:abundant de peixos, semblant a un peix
Piso:Pisó (nom de família)
pistor:moliner, forner
pistrinum:molí, forn (tradere in - : condemnar al molí)
Pituavius:Pituavi
pituita:pituïta, flegma
pius:virtuós, pietós, just
placamentum:mitjà d'apaivagar
placeo:agradar, delectar; semblar bé
placet:decidir, resoldre
placide:plàcidament, tranquilament
placidus:plàcid, tranquil
placito:agradar molt
placo:apaivagar, calmar (aliquem alicui fer propici algú respecte a algú)
plaga:cop, ferida; plaga
plagiarius:lladre o traficant d'esclaus
plagigerulus:nascut per rebre cops
plagipatida:boc expiatori
plagium:traficant d'esclaus
plago:colpejar
plagula:coberta, cortinatge
planarius:de la plana, d'una sola planta
Planasia:illa de Planàsia (entre Còrsega i Sicília)
Plancina:Plancina
planctus:acció de colpejar-se en senyal de dolor, cop, manifestació de dolor
Plancus:Planc (cognom de família)
plane:en realitat, completament, clarament
plango:colpejar; lamentar-se
plangor:lamentació, gemec, plany
planitia:supefície, plana
planities:plana
planta:planta; planta (del peu)
planto:plantar
planus:pla; fàcil, clar
plasma:ficció
plastes:pintor (mot grec)
platea:plaça pública
Plato:Plató (filòsof grec)
plaudo:colpejar, aplaudir
plaustrum:carro
plausus:batiment d'ales o peus; aplaudiment
Plautia:Plàucia
plebecula:populatxo
plebeius:plebeu, vulgar
plebes:plebs
plebs:plebs
plectilis:trenat
plecto:castigar
Plecusa:Plecusa (nom grec)
Pleiades:Plèiades (set filles d'Atlas et de Plèione, transformades en constel·lació)
plenus:ple; complet; abundant
plerique:la major part de, molts
plerumque:la major part del temps, sovint
Plias:Plèiade (cadascuna de les set filles d'Atlas et de Plèione, transformades en constel·lació)
plicatrix:que dobla la roba
Plinius:Plini (nom de família; escriptor llatí)
ploratus:crit de dolor
ploro:plorar, cridar
plostrum:v. plaustrum
pluma:ploma
plumbeus:plumbi, de plom
plumbum:plom
plumula:ploma petita, pelussa
pluo:impers. : plou  pers. : caure com pluja
plurifariam:en diferents llocs
plurimum:moltíssim, sovint
plurimus:sovint en pl., el més nombrós, gran, freqüent
pluris:pl. més, més nombrós
plus2:més
plusculum:una mica més
plusculus:una mica més
plus:més
Plutarchus:Plutarc (historiador grec)
Plutonius:de Plutó
pluvia:pluja
pluvius:plujós
poculum:copa
podex:anus
poena:càstig (dare poenas : patir un càstig)
poeniceus:de color vermell, porpra
poenio:castigar; venjar
Poenus:cartaginès
poeta:poeta
Polemo:Polemó (filòsof atenès)
polio:polir, adornar
politura:polit
politus:polit, suau, brillant
polleo:tenir poder, ser eficaç
pollex:polze
polliceor:prometre
pollicitor:prometre constantment
Pollio:Pol·lió (cognom de família; polític i protector de les lletres)
pollucibiliter:esplendidement
polluctura:menjar esplèndid, ofrena
polluo:tacar, embrutar; profanar
Pollux:Pòl·lux (fill de Júpiter i Leda, germà de Càstor)
pol:per Pol·lux!
Polus2:Polus
polus:pol, cel
Polybius:Polibi (historiador grec)
Polyclitus:Policlit (escultor grec)
pomarius:del verger
pomerium:pomeri, pomèrium (espai consagrat fora dels murs de Roma, on no estava permès ni edificar ni cultivar)
Pometia:Pomècia (ciutat dels volscos)
pomifer:que produeix fruita, portador de fruita
pompa:processó, seguici
Pompeiani:pompeians, habitants de Pompeia
Pompeiopolis:Pompeiòpolis (ciutat de Cilícia)
Pompeius:Pompeu (nom de família; polític i general romà)
Pomponianus:Pomponià
Pomponius:Pomponi (nom de família)
Pomptinus:pomptí
pomum:fruita
ponderosus:pesat
pondo:de pes (distingeix les unitats monetària i de pes)
pondus:pes
pone:+ Acus : darrere de
pono:posar, col·locar; deposar; dedicar; establir; exposar
pons:pont
Ponticus:Pont (Mar Negre); Pontus Euxinus (Mar Negre)
pontifex:pontífex
pontificatus:pontificat
Pontius:Ponci (cognom de família; Ponç Pilat, governador de Judea)
pontus:alta mar, mar
Popidius:Popidi
Popilius:Popili (nom de família)
popina:taverna
poples:mànec; genoll
poplo:populo
Poppaea:Popea (muller de Neró)
Poppaeus:Popeu (nom de família)
popularis:popular, indígena, compatriota ; populares, ium : partit dels populars
populatio:saqueig, devastació, estralls
populator:devastador, saquejador
populor:devastar
populosus:nombrós
populus:poble
porcus:porc
porrigo:estendre; estirar; presentar
porro:endavant, més lluny; més tard; a més
porrum:porro
porta:porta (d'una ciutat)
portendo:predir, pronosticar
porticus:pòrtic
portio:part, proporció
portitor:duaner
porto:portar, transportar
portorium:peatge
Portunus:Portunus, m. : Portú (déu dels ports)
portus:port
posco:reclamar, demanar
Posides:Posida (llibert de Claudi)
possessio:possessió
possessorius:de la possessió
possessor:propietari, posseïdor
possideo:posseir
possum:poder
postea:de seguida, després
posteaquam:després que
post:enrrere, darrere;  després;  prep. d'acus.: després de
posterior:posterior
posteritas:posteritat, avenir
posterius:més tard
posterus:següent ; in posterum : en el futur
postfero:col·locar després, posposar
posthabeo:posposar, estimar menys
posthac:en endavant, a partir d'ara
postilla:= postea
postis:brancal
postliminium:retorn a la pàtria, dret de repatriació
postmodo:després, a partir d'ara
postmodum:després, a partir d'ara, en endavant
postpono:posposar, fer menys cas
postquam:després que
postremo:finalment
postremus:últim
postridie:l'endemà
postulaticius:reclamat (pel poble)
postulatio:petició, reclamació
postulo:demanar, reclamar
Postumius:Postumi (filòsof grec)
Postumus:Pòstum (nom de família)
potatio:beguda; orgia, bacanal
potens:potent, poderós; capaç
potentia:força, poder; eficàcia; autoritat, influència
pote:possible, capaç
poterium:copa
potesse:posse (inf. poder)
potestas:poder, potestat;  força; autoritat; facultat, possibilitat
potio:beguda, poció; verí
potiono:administrar una poció
potior2:millor, preferible; de més valor, superior
potior:emparar-se, apoderar-se
potis:possible
potissimus:principal, el més important, essencial
potius:més aviat
poto:beure
potus:beguda
praeacutus:punxegut
praebeo:proveir, proporcionar, oferir
praecalidus:molt calent, bullent
praecaveo:prevenir, preveure
praecedo:precedir, anar davant; avantatjar
praecellens:eminent, excel·lent; distingit
praecelleo:ser superior, sobresortir
praecelsus:molt elevat, excels
praeceptum:precepte, regla, norma; recomanació
praecido:tallar arran
praecinctus:vestit, envoltat, cobert
praecingo:cenyir, envoltar
praecino:ressonar davant; predir
praecipio:anticipar, prevenir; recomanar; ensenyar
praecipitium:precipici
praecipito:precipitar, arruinar; precipitar-se
praecipue:especialment
praecipuus:particular, propi; exclusiu, preferent, superior
praeclare:clarament; perfectament
praeclarus:brillant, lluminós; egregi, excel·lent, famós
praecludo:tancar, obstruir
praeco:herald, pregoner
praeconium:ofici de pregoner; pregó, anunci, crida
praecordia:intestins, cor, sentiments
praecurro:córrer davant, avançar-se, anticipar
praeda:botí, despulles, presa; pillatge
praedatitius:del botí
praedicatio:pregó; apologia
praedico:dir abans; predir; determinar
praeditus:dotat, posseidor, provist
praedium:predi, propietat, domini
praedo:lladre, pirata, bandit
praedor:saquejar, entregar-se al pillatge
praedulcis:molt dolç
praeduro:endurir
praedurus:molt dur
praeeo:anar davant, precedir; anticipar-se; dictar
praefatio:acció de parlar primer; allò que es diu primer, pròleg, prefaci
praefectura:administració, govern; prefectura; territori d'una prefectura
praefectus:prefecte, governador, administrador
praefecundus:molt fecund
praefero:portar davant; preferir; presentar; avançar
praefervidus:bullent, molt ardent; molt violent
praeficio:posar al davant, nomenar
praefigo:clavar; lligar, fixar
praefinio:fixar amb antelació, determinar
praefluo:córrer, fluir; regar
praefor:dir primer, pronunciar; dir com a prefaci
praefringo:trencar
praefulgeo:brillar, resplendir
praegnans:embarassada
praegnas:qui està a prop de produir
praegnatio:embaràs, gestació
praegracilis:molt feble, molt delicat
praegrandis:enorme
praegravidus:molt pesat
praegravis:molt pesat; molt carregat; molt molest
praegravo:sobrecarregar; molestar
praegredior:precedir; anar davant; aventatjar
praegressio:acció de precedir
praegressus:acció de precedir
praegustator:tastador (esclau que tasta els plats)
praegusto:tastar primer
praehibeo:proporcionar, oferir
praejacto:dir amb arrogància
praelego:costejar, flanquejar; explicar, comentar
praelongus:molt llarg
praeluceo:lluir davant; resplendir; brillar més
praelum:v. prelum: premsa
praematurus:prematur, precoç
praemineo:v. promineo: elevar-se, ser prominent
praeministro:(amb datiu) ser servent de
praeminor:amenaçar
praemitto:enviar davant o prèviament
praemium:avantatge, benefici; premi, recompensa
praemunio:fortificar prèviament
praenavigo:navegar davant, costejar
praeniteo:sobrepujar en esplendor
praenuntius:qui anuncia, precursor
praeparcus:molt econòmic
praeparo:preparar, disposar
praeparvus:molt petit
praepatior:patir molt
praepedimentum:destorb, impediment
praepedio:destorbar, obstaculitzar
praependeo:estar penjat davant, estar en suspens
praepes:ràpid, veloç; alat; de bon auguri
praepigneratus:compromès a fomentar
praepilatus:sense punxa, amb l'extrem arrodonit (llança)
praepinguis:molt gras
praeplecto:colpejar prèviament
praepollens:molt poderós
praepolleo:ser molt poderós, ser superior, sobresortir
praeponderatio:el pes més gran
praepono:col·locar al davant, dir abans, encarregar
praepositus:comandant, oficial
praeposterus:invertit, trastornat; tardà
praeripio:arrabassar; treure prematurament; avançar-se
praeruptum:precipici
praesaepe:estable, pessebre, cavallerisses; menjador
praesagio:presagiar, predir, augurar
praesagium:presagi, previsió
praesagus:qui endevina, qui presagia
praescribo:escriure al principi; pretextar; prescriure
praescriptio:títol, epígraf; prescripció; pretext
praesens:present
praesentarius:que es presenta immediatament
praesentia:presència, aparició
praesentio:presentir, conjecturar
praesertim:principalment, especialement
praeses:cap, president
praes:garant; garantia
praesideo:protegir, defensar, vetllar; presidir, governar
praesidium:protecció, defensa; guarnició, destacament
praestabilis:notable, excel·lent, que es distingueix
praestantia:prestància, superioritat
praesto2:a mà, a disposició
praestolor:esperar
praesto:ser garant, garantitzar; acomplir; proporcionar (praestat : impers. : val més)
praestringo:tocar lleugerament
praestruo:preparar; construir abans
praesum:estar davant; ser governador
praesumo:prendre primer, usurpar
praetempto:explorar; provar, experimentar, assajar
praetendo:posar davant; pretextar
praetenuis:molt prim
praeterea:a més; després
praetereo:passar davant; transcórrer; ometre
praeter:excepte; més enllà
praeterfluo:escapolir-se, perdre's; banyar (una ciutat)
praeteritus:passat, pretèrit
praetermitto:deixar passar; ometre
praeterquam:excepte
praetexo:adornar; proveir; cobrir
praetexta:pretexta (toga d'adolescent)
praetextatus:vestit amb la toga pretexta
praetorianus:pretorià
praetorius:del pretor, pretorià
praetor:pretor
praetura:pretura
praeuro:cremar per la punxa
praevaleo:prevaler, valer més
praevalidus:vigorós, molt fort
praevaricator:prevaricador, transgressor
praevehor:avançar-se, prendre la iniciativa; passar per davant
praevenio:avançar-se, arribar abans
praeverto:anteposar, preferir; avantatjar
praevius:qui precedeix, precursor, guia
praevorto:v. praeuerto
prandium:esmorçar, dinar
prasinus:verd
pratum:prat
pravius:qui precedeix, qui va davant, guia
pravus:deforme; defectuós, fals; pervers
Praxitelius:de Praxíteles
precarius:aconseguit amb precs; precari, insegur
precor:pregar, suplicar
prehendo:agafar, prendre; ocupar
prelum:premsa
premo:prémer, oprimir; cobrir; ocultar; imprimir
prendo:prendre; ocupar
prenso:intenta agafar
presbyter:sacerdot, ancià
pressule:de manera una mica comprimida
pressura:pressió
pressus:comprimit; lent; breu
pretiosus:preciós, car; costós
pretium:preu, valor; recompensa, salari
prex:prec
Priamus:Príam (rei de Troia)
Priapus:Priap (déu de la fecunditat)
pridem:fa temps, des de fa temps
pridie:vigília
primanus:soldat de primera línia
primigenius:primigeni, primitiu
primipilaris:primer centurió
primipilus:primer centurió
primitivus:primitiu, primer, primigeni
primitus:originàriment
primogenitus:primogènit
primo:primerament
primordium:començament, origen
primoris:primer, principal
primumdum:primerament
primum:primerament, per primera vegada
primus:primer (comparatiu : prior)
princeps:primer; cap; príncep, emperador
principaliter:primitivament
principatus:principi; primer lloc; hegemonia; principat
principium:principi, començament; origen, fonament
prior:primer; superior; precedent, anterior
Priscus2:Prisc (nom d'un gladiador)
priscus:arcaic, antic, vell
pristinus:primitiu, antic
prius:abans ; ... quam : abans que
priusquam:abans que
privatim:en privat, a títol individual
privatus:privat, particular
privignus:fillastre
privo:privar de + abl. (priuatus, a, um : particular) (priuatus, i, m. : simple particular)
pro:+ Abl. : davant de, a favor de; en lloc de, com a, en qualitat de; en vida de; segons
proavus:besavi, avantpassat
probe:convenientment, perfectament
probitas:probitat, virtut, honradesa
probo:provar, experimentar; aprovar; demostrar
probrosus:vergonyós; infamant, deshonrós
probrum:vergonya, ignomínia, indecència; adulteri, incest; insult, ultratge
probus:bo, honrat
Proca:Proca (rei d'Alba)
procax:descarat, insolent
procedo:avançar-se; progressar
procella:tempesta
proceres:personalitats, personatges eminents
proceritas:longitud; altitud
procerus:llarg; alt
procido:caure cap endavant, enfonsar-se
Procillus:Procil
procinctus2:estat del saldat preparat per entrar en combat
procinctus:equipat i preparat per al combat
proclamo:proclamar, cridar; protestar
proclivis:pendent, inclinat (procliue, is, n. : terreny en pendent)
proconsularis:proconsular
proconsul:procònsul
procreo:procrear, engendrar
Proculeia:Proculeia (nom de dona)
Proculeius:Proculei (nom de família)
procul:lluny, de lluny
Proculus:Pròcul (nom de família)
procumbo:inclinar-se cap endavant; caure a terra
procuratio:administració, gestió; expiació, cerimònia expiatòria
procurator:gerent, agent, administrador, intendent; procurador
procuro:cuidar, ocupar-se; governar, administrar; ser procurador; expiar
procurro:avançar corrent; afluir; sobresortir
procus:pretendent, amant
prodeo:avançar; trobar-se amb algú; aparèixer; mostrar-se; presentar-se com a testimoni; sobresortir
prodico:prédire; diem - : predir; ajornar, diferir, prorrogar
prodigium:prodigi, miracle; presagi; monstre
prodigus:pròdig; ric, abundant
proditio:delació, denúncia, revelació; traïció
proditor:delator; traïdor
prodo:mostrar; exhalar; publicar; revelar; descobrir; trair; abandonar; transmetre; llegar; narrar
produco:conduir cap endavant; fer avançar, fer sortir
proeliator:guerrer, combatent
proelior:combatre, lluitar
proelium:combat, batalla
profano:profanar, violar, tacar
profanus:profà; impiu, sacríleg, criminal; sinistre
profectio:partida, marxa
profecto:certament
profero:presentar, oferir; mostrar; fer avançar
professio:declaració (oficial), manifestació; professió
professorius:de professor, de rètor
proficio:avançar; fer progressos; ser útil
proficiscor:partir, marxar, sortir; procedir; començar; passar
profiteor:declarar, presentar-se candidat; reconèixer
profligo:abatre, derrotar, destruir; arruinar
profluo:fluir, córrer, lliscar; arribar
profluvium:flux ; - genitale : flux menstrual
profor:dir; anunciar
profugio:fugir, escapolir-se; evitar
profugus:pròfug, fugitiu; errant; proscrit, desterrat
profundum:fondària (de la mar)
profundus:profund, fondo, subterrani; alt, elevat; dens
profusus:profús, pròdig; copiós, excessiu
progenies:stirps, llinatge; progènie, descendència, fills
progero:portar a terme
progigno:engendrar, crear, infantar; produir
prognatus:descendent de (+ abl.) (prognatus, i, m. : descendent)
progredior:marxar, avançar, sortir; arribar
prohibeo:apartar; impedir, prohibir
prohibitorius:qui obstaculitza, impedeix
prohinc:per tant
proicio:tirar endavant; avançar-se; expulsar; rebutjar
proinde:per tant ; proinde ac : en la mateixa proporció que, com ; proinde ac si : com si
prolabor:lliscar; caure lliscant; enfonsar-se; degenerar
prolato:eixamplar, ampliar; prolongar, ajornar
prolecto:atreure, temptar
proles:fills, descendència; nissaga, generació
prolicio:atreure, incitar
prolixus:llarg, extens; exuberant, abundant
prolubium:desig, caprici
promereo:merèixer, fer-se digne de; comportar-se, obrar
Prometheus:Prometeu (tità benefactor de la humanitat)
promico:brotar, néixer, mostrar-se
prominens:prominent, sortit : prominens, entis, n. : prominència, promontori
promisce:en comú, sense distinció
promiscus:indistint, comú;  confús, indiferent
promiscuus:comú, indistint
promissio:promesa, compromís
promissum:promesa, garantia
promissus:llarg, crescut; sortit, penjant
promitto:deixar créixer (la barba); prometre, assegurar; predir; comprometre's a; fer una promesa; acceptar una invitació (promissus, a, um : llarg, crescut)
promo:treure, prendre; produir; mostrar, publicar, exhibir (promtus, a, um : visible, manifest; disponible)
promoveo:moure, dur endavant; avançar, progressar; promoure
promptarius:promptaria cella = rebost, magatzem
promptus:disponible; manifest, patent; decidit, resolut
promulgo:promulgar, publicar; donar a conèixer
promunturium:promontori, cap
pronepos:besnét
pronuba:prònuba (matrona que acompanyava la núvia a la cambra nupcial)
pronuntio:publicar, declarar; assegurar en públic; pronunciar, dir
pronus:inclinat endavant; ajagut de bocaterrosa; pendent, inclinat; descendent, lliscant
prooemium:proemi, preàmbul, prefaci
propalam:públicament
propatulo:a l'aire lliure, en públic
prope:a prop de
propello:empènyer, tirar endavant; abatre, tirar a terra; apartar, expulsar
propemodum:més a menys, gairebé
propere:ràpidament
propero:apressar-se; afanyar-se a (+ inf); anar ràpidament
Propertius:Properci (poeta llatí)
properus:ràpid; delerós, ansiós
propexus:pentinat endavant; penjant
propino:beure en honor de; oferir un brindis; oferir una copa
propinquitas:proximitat, rodalia
propinquo:a propar-se a, acostar-se a (+ ac. o dat.)
propinquus:proper, pròxim; imminent, recent; emparentat
propitio:propiciar; oferir un sacrifici; apaivagar
propitius:propici, favorable
propono:mostrar, exhibir; representar, fer present; proposar, suggerir; explicar, exposar
Propontis:Propòntide (mar de Màrmara)
propositum:propòsit, intenció; actitud, conducta; tema, assumpte
propraetor:propretor
proprietas:propietat, qualitat pròpia; tipus, mena; exactitud
proprius:propi, particular; personal, exclusiu; especial
propterea:per això, per aquest motiu, - quod : perquè
propter:per, a causa de; a prop de
propugnator:defensor, combatent
propugno:lluitar, combatre en defensa; defensar
propulso:repel·lir, rebutjar, expulsar
prora:proa
prorepo:arrossegar-se; esmunyir-se
proripio:treure per la força, estirar; escapar-se
prorogo:prorrogar, prolongar; allargar; pagar per endavant
Prorsa:prosa
prorsum:endavant, cap avant; de dret; absolutament
prorsus:endavant, cap avant; del tot, bé; i a més
prorumpo:llançar-se, irrompre; esclatar, desfermar-se; fer sortir, llançar
proruo:empènyer, fer caure; llançar endavant; llançar-se; caure, enfonsar-se
prosa:prosa
proscaenium:prosceni, escena
proscenium:prosceni, escena
proscribo:publicar; confiscar; proscriure
proscriptio:anunci de venda pública; proscripció
prosequor:acompanyar, seguir; perseguir, empaitar; honorar, acollir
proserpo:arrossegar-se, esmunyir-se
proseucha:sinagoga
prosilio:saltar endavant, aixecar-se d'un bot; brollar, rajar
prosopopoeia:prosopopeia
prospecto:mirar amb atenció, observar; esperar; mirar
prospere:pròsperament, favorablement
prosperus:favorable, propici; feliç, pròsper
prospicio:veure davant, distingir; preveure, endevinar; procurar, proporcionar; anar amb compte
prosterno:tirar a terra, abatre; ajeure, estendre; vèncer, derrotar
prostituo:prostituir
prosto:traficar, oferir el gènere; exhibir-se, prostituir-se; sobresortir, destacar
prosum:ésser útil, ajudar, servir
protego:cobrir, tapar; protegir, defensar
protendo:allargar, estendre; estendre's
protenus:endavant; directament; més lluny
protero:trepitjar, aixafar; esclafar, oprimir
proterreo:espantar, fer fugir
proterve:audaçment; descaradament
protervus:violent, impetuós; insolent
protinus:directament, tot dret; sense parar
protraho:arrossegar, treure; revelar, descobrir; allargar, polongar
proturbo:empènyer, foragitar, expulsar; abatre
prout:segons que, tal com
proveho:protar endavant, conduir; embarcar; arrossegar; promoure
provenio:aparèixer, sorgir; créixer, criar-se; sortir, resultar; succeir
proverbium:proverbi
providentia:previsió, prudència; providència
provideo:preveure; distingir, albirar; prendre precaucions
provincialis2:propi del governador; provincià, d'una província
provincialis:provincial
provincia:província; jurisdicció, competència
provinciatim:per províncies
provisus:visió de lluny; previsió, precaució
provoco:cridar, fer sortir; provocar, desafiar; denunciar, acusar, apel·lar
provolvo:fer rodar; rebolcar; rodar; prostar-se
proximum:territori veí, rodalia
proximus:més proper, pròxim, veí; següent, vinent; recent; estret, molt acostat; primus... proximus : el primer...el segon
proxumo:apropar-se, estar a prop
prudens:conscient, prudent; savi, sagaç
prudenter:assenyadament, prudentment
prudentia:previsió; saviesa, seny; coneixement pràctic, experiència
pruina:gebre, gebrada
pruna:brasa
prurigo:picor
psallo:tocar la cítara
Psecas:Psecas (nom grec)
psittacus:papagai
Psyche:Psique (personificació de l'ànima)
Ptolemaeus:Ptolemeu (dinastia de reis egipcis)
pubes:adolescent; joventut, jovent; engonal
pubesco:arribar a la pubertat, fer-se gran
publicanus:publicà
publice:públicament, oficialment, en nom de l'Estat
Publicius:Publicius (nom de família)
publico:confiscar, atribuir a l'Estat; fer públic
publicum:propietat pública, possessió de l'Estat, bé públic
publicus:públic, oficial; comú, universal; obert, accesible
Publius:Publi (prenom romà)
pudenda:parts pudendes, genitals
pudenter:discretament, modestament
pudeo:avergonyir-se, sentir vergonya; avergonyir; impers. : me pudet + gen. : m'avergonyeixo de
pudibundus:avergonyit
pudice:púdicament, honestament
pudicitia:castedat
pudicus:cast, pur; decent
pudor:vergonya, sentit de l'honor; decència, dignitat; ignomínia
puella:noia, nena, filla; estimada
puellaris:de nena, innocent
puellus:nen, noi; estimat
puerilis:infantil, de nen; immadur
puerilitas:infància; immaduresa
pueriliter:com un nen, infantilment
pueritia:infància; immaduresa
puer:nen, noi; fill; esclau; favorit, amant
puerpera:paridora, partera
pugilatus:pugilat, boxa
pugillares:tauletes (per escriure)
pugil:púgil, boxador
pugio:punyal, daga; argument feble
pugna:batalla, combat, lluita; conflicte; pugilat
pugnaciter:agressivament
pugno:combatre, lluitar; barallar-se, estar en pugna; escarrassar-se per
pugnus:puny, mà tancada
pulcher:bonic, bell; gloriós, il·lustre
pulchre:bé, excel·lentment, perfectament
pulchritudo:bellesa, atractiu; pulcritud
pulex:puça, pugó
pullarius:guardià dels pollastres sagrats
pullati:gent vestida de color fosc
pullulo:pul·lular, multiplicar-se; brollar
pullus2:cria; pollet, cadell; pollastre
pullus:negre, fosc
pulpa:carn, polpa
pulpamentum:entremès, vianda
pulpitum:estrada, tarima
puls:farinetes
pulso:colpejar, batre; picar, trucar; agitar, empènyer
pulvinarium:coixí per al triclini
pulvinar:llit sagrat, llit d'honor; setial, tron
pulvis:pols, arena; cendra
pumex:pedra tosca; roca, escull
punctulum:punxadeta
pungo:punxar, foradar; afligir, torbar
puniceus:purpuri, vermell
Punicus:púnic, cartaginès
punio:castigar; venjar
pupillus:pupil
puplicitus:en nom de l'Estat, públicament
puppis:nina
pupulus:nen
pure:netament, clarament; purament, segons el ritual
purgo:netejar, endreçar; alliberar, depurar; exculpar; purgar, expiar
purpura:púrpura, porpra
purpuratus:de color porpra (purpuratus, i = alt dignatari)
purpureus:purpuri, de porpra; brillant
purus:net, polit; pur, fi, refinat; innocent; clar, serè; llis, ni, simple
pusillus:petit, menut; fútil, insignificant
pustula:butllofa
pustulatus:purificat amb foc, pur
putamen:clofolla, closca, pela
puteal:brocal, balaustrada
puteo:estar podrit
puteus:pou; forat, sot
putide:afectadament
putidiusculus:podrit, molest
putidulus:podrit, molest
putidus:podrit, corromput; molest
putillus:petit
puto:1.  netejar, rentar; comptar, avaluar; creure, suposar, pensar
putrefacio:podrir, descompondre
putris:podrit, corromput; atrotinat; fluix, feble, flàccid
pycta:boxador, púgil
Pylades:Pílades (amic d'Orestes; actor)
pyramis:piràmide
Pyramus:el Píram (riu de Cilícia)
Pyrenaeus:Pirineus (sovint en plural)
Pyrgopolinices:Pirgopolinices (soldat fanfarró d'una comèdia de Plaute)
Pyrrhus:Pirrus, Pirros (heroi grec, fill d'Aquil·les; rei de l'Epir)
Pythicus:pític, de la Pítia
pyxis:capseta, estoig
Q:abreviatura de Quintus (QUint)
Quadi:els quades (poble de Moràvia)
quadragenus:en plural: de quaranta en quaranta, quaranta cada un
quadragesimus:quarantè; quaresma
quadraginta:quaranta
quadrans:la quarta part, un quarta; quadrant (unitat de mesura); quadrant (moneda)
quadratus:quadrat
quadriduum:període de quatre dies
quadriennium:període de quatre anys
quadrifariam:en quatre parts, de quatre maneres
quadriga:(generalment en pl.) quàdriga, tir de quatre cavalls; carro
quadrijugus:junyit a una quadriga; tirat per una quadriga
quadrimus:de quatre anys
quadringenties:quatre-centes vegades
quadringenti:quatre-cents
quadriremis:quadrireme (nau de quatre remers per banc)
quadrivium:cruïlla
quadrum:quadrat, escaiure; forma regular
quadrupedo:a quatre potes
quaerito:anar cercant; preguntar
quaero:cercar, buscar; trobar a faltar; aconseguir, obtenir; intentar; examinar, indagar
quaestio:recerca, indagació; qüestió, tema, assumpte
quaestorius:de qüestor
quaestor:qüestor
quaestus:negoci, feina, ofici; profit, lucre, guany
qualis:quina mena, quin; tal com, de la mena que; especial
qualitas:qualitat, caràcter
qualiter:1. interr. de quina manera  2. relat.  com
quam:1.  ac. fem. del pron- relatiu = la qual, que  2.  ac. fem. sing de l'interrogatiu = qui? quina? 3.  després de si, nisi, ne, num = aliquam  4.  relatiu = et eam  5.  introdueix el segon terme d'una comparació = que  6.  adv. = quant
quamdiu:quant de temps, durant quant de temps
quamlibet:tant com es vulgui
quamobrem:per què; perquè
quamprimum:al més aviat
quamquam:tanmateix, sens dubte; encara que, per bé que, malgrat que
quando:quan;  després de si, nisi, ne, num = aliquando = alguna vegada;  conj. : quan, ja que
quandoquidem:ja que
quantitas:quantitat, magnitud, grandària
quanto:quant, com; amb tanto = com
quantulum:com de petit? com de poc?
quantulumcumque:per petit que, tan petit com
quantuluscumque:per petit que, tan petit com
quantum2:quant... com
quantum:quant?; tant com
quantus:quant, quant gram; tan gran com
qua:per on?; per quin camí?; per algun lloc
quapropter:per què ; adv. : per què, per la qual cosa
quare:per què, com, de quina manera
quartadecumanus:soldat de la catorzena legió
quartus:quart
quasi:com si, com; igual que; pel motiu quec;  adv. : gairebé, per dir-ho així
quasso:remenar, agitar; trencar, esbotzar; afeblir, debilitar
quassus:trencat, avariat; feble
quatenus:+ subj. : fins a quin punt
quater:quatre vegades
quatio:remenar, agitar; sacsejar; batre, colpejar
quattuordecim:catorze
quattuor:quatre
quemadmodum:com, de quina manera; de la mateixa manera que
queo:poder, ésser capaç de
querceus:d'alzina
quercus:alzina, roure
querela:queixa, plany; querella, demanda
querella:ae, f : queixa, plany; querella, demanda
querimonia:quexa, clam; dissenció, discòrdia
queror:lamentar-se, queixar-ser
querulus:queixós, plorós
questus:queixa, lament
qui2:qui, que, el qual
quia:perquè
quicum:cum quo
quicumque:qualsevol que, tot el que
quidam:un, un cert; algú
quidem:sens dubte, certament, de fet
quidni:per què no?
quid:per què? després de si, nisi, ne, num, aliquid es converteix en quid
quiesco:descansar, reposar; dormir; estar-se quiet, romandre tranquil
quies:descans; tranquil·litat
quietus:quiet, que descansa; inactiu; festiu; tranquil
quilibet:qualsevol, qualsevulla
quin:1. per què no? 2. conj. que no; que (amb verbs de prohibició o de dubte precedits d'una negació)
quinam:qui qui? però qui?; algú, algun
Quinctius:Quincti (nom de família)
quindecim:quinze
quingeni:de cinc-cents en cinc-cents; cinc-cents cadascun
quingenti:cinc-cents
quini:de cinc en cinc
quinquagensimus:cinquantè
quinquagesimus:cinquantè
quinquagiens:cinquanta vegades
quinquaginta:cinquanta
Quinquatrus:les Quinquatries (festes en honor de Minerva)
quinque:cinc
quinquennium:quinquenni, lustre
quinquiens:cinc vegades
quinquies:cinc vegades
quinquiplico:quintuplicar
quintadecumanus:soldats de la quinzena legió
quintana:via quintana (camí que travessava un campament romà)
quintanus:soldat de la cinquena legió
Quintilius:Quintili (nom de família)
Quintus2:Quint (prenom romà)
quintus:cinquè
quinus:de cinc en cinc
quippe:en efecte, de fet; ja que; com a
qui:que ; interr. qui? quin?
Quirinalis:de Quirí (Ròmul): Quirinal (turó de Roma)
Quirinius:Quirini
Quirinus:Quirí (Romulus)
Quiris:quirit = ciutadà romà. Normalment en pl.
quiritatus:esvalot
quisnam:qui? però qui?; quina mena de
quispiam:algú, qualsevol,; quelcom
quisquam:algú, qualsevol; quelcom
quisque:cadascú, cada u; un de cada; cada; algú
quis:qui?  qué?; després de si, nisi, ne, num, quis és l'equivalent d'aliquis (algú, algun, quelcom).
quisquis:qualsevol que, tothom que
quivis:qui vulguis, qualsevol, qualsevulla
quoad:+ subj. : fins a on? fins a quin punt?
quocumque:arreu on, onsevulla
quodammodo:en certa manera
quod:que   2.  fals relatiu = et id   3.  conj. : perquè   4. després de si, nisi, ne, num = aliquod = qualsevol cosa   5.  adjectiu interrogatiu nom. o ac. neutre sing. = quin?
quodsi:= quod si, si, que si
quoiquam:cuiquam (dat. de quisquam = algú, qualsevol; quelcom)
quominus:perquè no, per tal que no; que, perquè (amb verbs de temor, prohibió o dubte)
quomodo:com? de quina manera?
quondam:temps enrera, en altre temps; un dia, temps a venir; de vegades
quoniam:tan aviat que; del moment que; perquè
quo:per, a fi de
quoque:també; a més; fins i tot
quoquo:abl. masculí i neutre sing. de quisquis : qualsevol que, tothom que
quorsum:cap a on? en quina direcció?
quotannis:cada any
quotidianus:quotidià, diari; habitual, comú
quotidie:cada dia, diàriament
quotiens:quantes vegades?; cada vegada que
quot:quant?; tot... quot, tants... com ; totidem... quot, tantes vegades... com
quotquot:tants com, tants quants, tots els que
quotus:quin? (en una sèrie numèrica: hora quota est?: quina hora és)
quousque:fins quan
rabidus:furiós, rabiós
rabies:ferocitat; furor, ràbia
rabiosus:furiós, rabiós
radius:bastó, regle; espina; raig
radix:arrel; peu, base
rado:rascar, gratar; afaitar, retallar
raeda:reda (carro de quatre rodes)
Raetia:Rècia (província entre el Rin i el Danubi)
Raeti:els rètics, de la Rècia
ramus:branca
rana:granota
rapax:rapaç, rapinyaire; cobejós
rapidus:ràpid, veloç; impetuós, violent
rapina:rapinya, robatori, saqueig
rapio:1.  arrabassar  2.  agafar, prendre, saquejear  3.  arrossegar, abocar
raptim:apresadament
rapto:arrabassar, arrossegar; saquejar
raptor:lladre; rapinyer
raro:rarament
rarus:1. flonjo, esponjós 2. dispers, escampat 3. rar, poc freqüent
raster:rasclet
ratio:càlcum, compte; proporció, relació; assumpte, negoci; pla, projecte
rationarium:registre financer
ratis:rai, barca
ratus:establert, fix; cert, vàlid
raucisonus:rauc, ronc
raucus:ronc, afònic; aspre
Ravenna:Ravenna (ciutat de la costa adriàtica)
rea:acusada, demandada
Reatinus:reatí, habitant de Reate (ciutat sabina)
rebellio:rebel·lió, revolta
rebellis:rebel, revoltat
rebello:revoltar-se; oferir resistència
reccido:caure de nou
recedo:retirar-se, allunyar-se; estendre's; esvair-se
recenseo:comptar, recomptar; revistar
recens:recent
receptaculum:magatzem; dipòsit; refugi
receptio:recepció
recepto:recobrar; acollir; retirar-se
receptus:recuperació; retirada; refugi
recessus:retirada; separació, allunyament
recido:caure de nou
reciperator:recuperador, reconqueridor
recipero:recobrar, rescatar; restaurar
recipio:rebre, acollir; prendre, adquirir; admetre, permetre; enretirar, treure; recobrar
reciprocus:alternatiu, que va i ve; recíproc
recito:llegir en veu alta; recitar
reclinis:reclinat, recolzat
reclino:reclinar, recolzar; inclinar
recludo:- tr. obrir; remoure; deixar a la vista, desvelar
recognitio:1. revisió, examen  2. reconeixement
recognosco:examinar, revisar; reconèixer, admetre
recolligo:recollir, replegar; recuperar
recolo:conrear de nou; reprendre, renovar, restablir
reconciliatio:reconciliació
reconcilio:reconciliar; fer tornar
recondo:1.  desar, guardar  2.  tornar  3.  ocultar-se
recordatio:record
recordor:recordar; recordar-se de
recreo:refer, renovar; revifar, reanimar
recta:en línia recta
recte:exactament, justament; del tot; verticalment, dempeus
Rectina:Rectina
rector:conductor, pilot; cap, sobirà; guia
rectus:recte, dret; directe; erecte, vertical; bo, apropiat
recubo:jeure, estar ajagut
recumbo:ajeure's, reclinar-se; estendre's; caure, penjar
recupero:recobrar, rescatar; restaurar
recurro:tornar ràpidament, tornar enrere; remuntar-se; recórrer
recurso:tornar a anar, anar i venir
recurvus:corbat, sinuós
recusatio:refús, objecció; excepció, al·legació
recuso:refusar, rebutjar - recusare ne (quin, quominus) : negar-se a. - non recusare + inf. : no negar-se a
recutio:sotragar
reddo:1. tornar, restituir, restablir 2. pagar, lliurar, satisfer  3.  produir, rendir 4.  treure, expel·lir 5. traduir
redemptio:compra, adquisició
redeo:tornar, retornar; girar-se
redigo:tornar; fer tornar, restablir; dur, reduir; treure, obtenir
redimio:cenyir, coronar
redimo:recomprar; acaparar; redimir, rescatar
redintegro:refrescar; reforçar; renovar
reditus:retorn, revolt; benefici
redoleo:fer olor de
reduco:1.  fer tornar, dur de nou; estirar, tirar enrere; separar; recordar
redulcero:ferir de nou
redundo:desbordar-se, vessar; escampar-ser
reduvia:repeló
redux:que torna
refectio:reparació, restauració
refectus:refrigeri
refero:1.  tornar, fer tornar  2. retrocedir, restituir (refert : convé)
refertus:ple, cobert, farcit
reficio:refer, reparar; restablir, revifar; treure, obtenir (refectus, a, um : revifat)
refigo:desclavar, despenjar
reflecto:doblegar, inclinar; desviar
reflo:bufar en contra; esbufegar
refluus:que retrocedeix
reformo:1.  refer, reformar  2.  restaurar  3.  corregir
refoveo:rescalfar; refer, revifar; reanimar
refrigero:refredar, refrescar; aturar
refringo:trencar, partir; abatre
refugio:fugir, retirar-se; defugir, evitar; desaparèixer
refugus:que fuig, que es retira
refulgeo:resplendir
regalis:reial
regenero:reproduir; fer reviure
regia:palau; cort
Regillensis:sobrenom de Pòstum  (vencedor dels llatins)
regimen:govern; direcció
regina:reina; senyora, sobirana
Reginus:de Regi (ciutat del Bruti); Regini, orum (pl.) : habitants de Regi
regio:direcció; banda; regió, contrada; camp
regius:reial
regnatrix:que regna
regno:regnar, ésser rei
regnum:monarquia, poder reial; reialesa, sobirania, regne, reialme
rego:traçar; dirigir, guiar, conduir; governar, regir
regredior:tornar, retornar; recordar; retrocedir
regressus:retorn; sortida, oportunitat
Regulus2:Règul (cognom de família)
regulus:reietó; príncep
reicio:fer tornar; girar; apartar, allunyar; tirar enrere, llençar; excloure, remetre
relabor:lliscar enrere, caure enrere; tornar
relanguesco:defallir, desmaiar-se
relatio:tornada; proposició, moció; relació, referència
relego2:relegar, desterrar; remetre, transferir
relego:recollir, replegar; recórrer de nou; rellegir, repassar
relicuus:restant, la resta de; que queda, l'últim; degut, pendent
religio:prescripció divina, escrúpol religiós; sacrilegi, falta; santedat, culte; lligam, deure
religiosus:escrupulós, temorós, piadós; sagrat, sant
religo:lligar, fermar; subjectar, fixar
relinquo:deixar, abandonar; anar-se'n, allunyar-se de; mantenir, concedir, reconèixer
reliquus:restant, la resta de; que queda, l'últim; degut, pendent
reluceo:relluir, resplendir
remaneo:romandre, restar, quedar-se; subsistir
remedium:remei, cura; solució (+ gen : contra)
remeo:tornar, retornar; retrocedir
remetior:desfer, retornar; recomptar
remex:remer
remigium:rems, remers, remada; equipatge
remisse:lliurement
remissus:fluix, moderat; dolç, amable
remitto:tornar, fer tornar; remetre, trametre; deixar, deixar anar; perdonar
Remmius:Remmi (nom d'home)
remollio:afeblir; ablanir
remora:rèmora, destorb
remoror:trigar; fer-se esperar; retardar, retenir
remotus:remot, distant, allunyat de (ab + abl.); estrany a (ab + abl.)
removeo:apartar, allunyar; desfer-se de, foragitar
remugio:respondre mugint; bramular
remulceo:acariciar; calmat
remulcum:remolc
remuneror:remunerar, recompensar; pagar
remus:remo; Remus, i, : rem; Rem (germà de Ròmul)
renideo:brillar; somriure, riure
reno:pell de ren
renovo:renovar, restaurar, refer; revifar; repetir
renuntio:informar; proclamar, declarar; anul·lar, revocar; renunciar a, retirar-se de
renuo:negar-se, negar; fer que no amb el cap
reor:creure, persar-se
reparabilis:reparable
reparco:estalviar; abstenir-se de (+ infinitiu)
reparo:recobrar, recuperar; refer, restablir
repello:empènyer, tirar enrere, apartar; rebutjar, menysprear
rependo:pesar; compensar, pagar
repente:de sobte
repentinus:sobtat, improvís; recent, ocasional
repercutio:rebutjar, repel·lir; tornar; reflectir
reperio:1.  trobar, descobrir  2. forjar, imaginar
repertor:inventor, autor
repeto:tornar a, retornar a; reprendre, atacar de nou; retrocedir, remuntar-se
repleo:reomplir, omplir del tot; atipar
repletus:ple de (+ abl.)
repo:1.  arrossegar-se, reptar  2.  caminar dificultosament
repono:tornar a posar, reposar; restablir, restaurar; posar, deixar, guardar
reporrigo:tornar a oferir
reporto:tornar, tornar a dur; reportar, comunicar
reposco:reclamar, exigir
reprehendo:agafar, retenir; sosprendre, descobrir; censurar, desaprovar
reprehensio:blasme, retret, crítica
reprimo:aturar, contenir; reprimir
repudio:rebutjar, refusar; repudiar
repudium:repudi, divorci
repugno:resistir, defensar-se; resistir-se a, oposar-se a
repulsa:fracàs, derrota
reputo:calcular, considerar; reflexionar
requiesco:descansar
requies:descans, repòs; pausa
requiro:1.  buscar, cercar  2.  demanar, preguntar; requerir
resaluto:tornar la salutació
rescindo:tallar, obrir; revocar, invalidar
rescio:assabentar-se de
res:cosa, fet; assumpte, afer, qüestió; bèns, propietat; l'Estat
rescribo:escriure en resposta, contestar per escrit; rescriure, revisar
reseco:tallar, retallar; refrenar
resegmen:retall
resero:obrir (una porta); mostrar
reservo:reservar, guardar; conservar
reses:mandrós, inactiu
resideo:seure, estar assegut; residir, romandre; encaixar
residuus:restant, que queda
resigno:dessegellar, obrir, desvelar; transferir
resisto:parar-se, aturar-se; oposar-se a, resistir-se a; impedir
resolvo:deslligar; alliberar; dissoldre, esmicolar; afluixar, relaxar; pagar, tornar
resono:ressonar, retrunyir; repetir
resonus:ressonador, retronant
resorbeo:engolir de nou; retirar-se
respecto:mirar enrere, girar la vista; girar-se; esperar; tenir en compte
respectus:mirada enrere, mirada al voltant; consideració, atenció
respergo:esquitxar, ruixar; tacar
respicio:girar la vista, mirar enrere; mirar a; repassar, mirar, considerar; fer cas de
respiratio:respiració
respondeo:respondre, contestar
responsum:resposta
respublica:l'Estat; la política, els afers públics
respuo:escopir, vomitar; treure; rebutjar
restituo:restablir, reconstruir; guarir; restituir, rehabilitar
restitutorius:restablidor (restitutorium, i, n. : judici de de restitució)
resto:romandre, quedar-se; resistir; perdurar
restringo:lligar, fermar; reprimir; descobrir, obrir
resulto:saltar, botar; ressonar
resupinus:ajagut de sobines, estirat cara amunt; inclinat, tirat; tibat, orgullós
resurgo:tornar-se a aixecar; renéixer, brotar de nou
retendo:retenir, estirar
rete:xarxa
retexo:desteixir, desfer; anul·lar, esmenar
retiarius:reciari (gladiador armat amb un trident i una xarxa)
reticeo:callar, guardar silenci; silenciar
retinens:+ Gen. : conservador, mantenidor
retineo:subjectar, retenir, mantenir; conservar
retorqueo:girar; fer recular, desviar; canviar
retracto:atreure, desfer; reprendre, renovar
retraho:arrossegar, tirar enrere; fer tornar, retirar, apartar; reduir
retribuo:reintegrar, retribuir
retro:cap enrere, enrere; abans; en la direcció oposada
reus:litigant; reu, acusat, demandat
reveho:tornar, dur de nou
revello:arrencar, arrabassar; destruir
revelo:descobrir, destapar, obrir
revenio:retornar, tornar
reverentia:respecte, temor; vergonya, modèstia; reverència
revereor:témer, avergonyir-se; respectar
revertor:tornar, retornar; recórrer, acudir (a algú); repetir-se
reverto:tornar, retornar; recórrer, acudir (a algú); repetir-se
revincio:lligar, fermar, fixar
reviso:reveure, visitar de nou
revoco:cridar, fer venir; recollir, reunir; revocar, treure; emmenar, reconduir
revolvo:fer rodar, fer retrocedir; giravoltar, girar
rex:rei, sobirà
Rhaebus:Rebus (nom del cavall de Mezenci)
Rhamses:Ramsès (rei d'Egipte)
Rhenus:el Rin (riu entre la Gàl·lia i la Germània)
Rhescuporis:Rescuporis (rei de Tràcia)
rhetor:rètor, retòric, orador
Rhodanus:el Ròdan (riu de la Gàl·lia, avui Roine)
Rhodopeius:de la Ròdope (muntanya de Tràcia)
Rhodope:Ròdope (muntanya de Tràcia)
Rhodus:Rodes (illa grega)
Rhoecogenes:Recogenes
Rhoemetalces:Remetalces (rei de Tràcia)
rictus:comissura de la boca, rictus; boca, llavis
rideo:riure; riure's de (+ ac)
ridiculus:divertit, graciós; absurd, ridícul
rigeo:estar rígid; ésser gelat; romandre immòbil
rigidus:rígid, tes; gelat, glaçat; dur, ferm; encarcarat
rigo:regar, irrigar; banyar, amarar
rigor:rigidesa; rectitud, tibantor; gelor, fred
rima:escletxa, esquerda, fissura
rimor:furgar, gratar; explorar, espiar; solcar
ripa:riba, costa
risus:rialla, riure
rite:segons el ritus; com cal
ritus:ritus, cerimònia; costum
rivalis:ival; usuari d'un curs d'agua
rivalitas:rivalitat
rivus:rierol, riu; llit d'un riu; torrent; rec, canal
rixa:baralla, brega
roboro:envigorir, reforçar
robor:roure, alzina; fermesa, força, vigor
robur:roure, alzina; fermesa, força, vigor
robustus:de roure; fort, robust
rogatio:1. sol·licitud, prec  2.  projecte de llei
rogitatio:projecte de llei
rogito:preguntar, demanar
rogo:preguntar, demanar; consultar; proposar
rogus:pira, foguera
Romanus:romà
Roma:Roma
Romularis:de Ròmul
Romulea:Romúlea (ciutat del Samni)
Romulus:Ròmul (fundador i primer rei de Roma)
rosa:rosa
roscidus:humit, xop
roseus:de rosa, rosat; vermell, porpra
ros:rosada; plugim (ros marinus : romaní)
rostratus:rostrat, en forma de bec; amb esperó
rostrum:morro, trompa, bec; esperó
rota:roda; cercle, disc; carro
rotundus:rodó, circular; rotund
Roucillus:Roucil
rubeo:envermellir-se, enrogir-se
ruber:vermell, roig
rubesco:ruboritzer-se, tornar vermell
rubicundus:rubicund, vermell
rubor:vermellor, rubor; púrpura; pudor, vergonya
Rubrius:Rubri (nom d'home)
rudens:corda, cable
rudimentum:rudiments, instrucció, aprenentatge; mostra, assaig
rudis2:bast, tosc; en brut; rude, primitiu
rudis:bastó, paleta
Rufinus:Rufí
Rufus:Rufus (cognom de família)
ruga:arruga; rugositat, plec
rugosus:arrugat, rugós
ruina:empenta, envestida; esfondrament, ruïna; runa; catàstrofe
Ruminus:(ficus) la figuera ruminal (sota la qual van ser trobats Ròmul i Rem)
rumor:cridòria, clamor; rumor
rumpo:trencar, rompre; rebentar, obrir; travessar; separar; vèncer
ruo:apressar-se a, precipitar-se; caure, esfondrar-se; llançar, abatre, tombar
rupes:cingle, penya-segat; roca, penyal
Rupilius:Rupili (nom de família)
ruptor:trencador, violador
rurestris:agrest
ruro:viure al camp
rursum:hacia atrás, a la inversa; por el contrario, en contra
rursus:endarrere, enrere; de nou, una altra vegada; per altra banda
rus:camp
Ruspina:Ruspina (ciutat a prop de Lepcis)
russeus:vermell
rusticatio:vida rural
rusticus2:del camp, rústic; simple, senzill; groller, rude
rusticus:pagès
ruta:ruda; materials (extrets i tallats d'una propiesat posada a la venda)
Rutuli:els rútuls (antic poble del Laci)
rutundus:rodó, circular; rotund
Sabaeus:sabeu, de Saba (regió d'Aràbia)
Sabellus:sabel, dels sabels; sabí, dels sabins (poble itàlic),
Sabinus:sabí (poble itàlic)
sacculus:bossa (de diners), saquet
saccus:sac
sacellum:altaret, capella
sacerdos:sacerdot, sacerdotessa
sacerdotium:sacerdoci
sacer:sagrat, consagrat; diví, celestial
sacramentum:dipòsit; jurament, promesa
sacrarium:santuari, capella
sacrificalis:sacrificial
sacrificium:sacrifici
sacrifico:sacrificar, celebrar un sacrifici
sacrilegus:sacríleg, que roba béns sagrats
sacro:consagrar, dedicar (a un déu); sacralitzar, santificar; adorar
sacrosanctus:inviolable, sacrosant
sacrum:objecte sagrat, cosa sagrada; ritu, culte, cerimònia
saeclaris:secular
saeclum:segle; generació, raça; època, vida
saeculum:segle; generació, raça; època, vida
saepenumero:repetidament
saepe:sovint
saepes:tanca, clos
saeptum:estacada, clos  (saepta,orum : els Septa)
saevio:enfadar-se, aïrar-se; sofrir, bramar
saevitia:salvatgia, crueltat
saevus:cruel, dur; ferotge, salvatge
saga:bruixa
sagino:engreixar, encebar
sagitta:fletxa
sagittarius:arquer
sagittatus:armat amb un arc; punxant
sagittula:fletxeta
sagulum:mantell
sagum:mantell
Saguntinus:saguntí, de Sagunt (ciutat ibèrica)
Salacia:Salàcia (deessa del mar)
salamandra:salamandra
salarius:de sal, salí; venedor de sal
Saliaris:saliar, dels salis (sacerdots de Mart)
Salii:sali (sacerdot de Mart)
salio:saltar, botar
Sallustius:Sal·lusti (nom de família; historiador romà)
sal:sal; aigua de mar, mar; gràcia, enginy
salse:enginyosament
salsus:salat, enginyós; assaonat
saltem:almenys
salto:ballar
saltus:salt, bot; bosc, pas, congost
saluber:saludable, sa; favorable, avantatjós
salubris:saludable, sa; favorable, avantatjós
salubritas:salubritat; sanitat, salut
salum:mar, alta mar
salus:1. salut, benestar 2. salvació, conservació 3. mitjà de salvació
salutaris:saludable, benèfic; favorable, profitós (- digitus = el dit índex)
salutator:el qui saluda, client
saluto:saludar, retre homenatge; visitar
salve:hola! adéu!!
salveo:estar bé, trobar-se bé
Samiolus:de Samos
Samnites:samnites (poble itàlic)
Samothraces:samotracis, de Samotràcia; (dii) els déus Cabirs (adorats en els misteris de Samotràcia)
sancio:sancionar, consagrar; ordenar, decretar, ratificar
sanctimonia:puresa, santedat, virtut
sanctio:sanció, càstig
sanctitas:santedat; puresa, honradesa; pietat
sanctius:santament, purament
sanctus:sagrat, inviolable; venerable, sant
sane:certament, molt; moderadament
Sanga:Sanga (nom d'home)
sanguinarius:sanguinari; de sang
sanguineus:sanguini, de sang
sanguinolentus:sanguinolent
sanguino:sagnar
sanguis:sang; vida, vigor; parentiu, fill; crim
sanies:pus
sanitas:salut, sanitat; seny
sano:guarir, sanar
Santones:els santons (poble d'Aquitània)
sanus:sa; raonable, assenyat; correcte
sapiens:savi, intel·ligent, prudent
sapienter:sàviament, prudentment
sapientia:intel·ligència, prudència
sapio:tenir gust, saber a; entendre de, saber, conèixer; tenir seny
sapor:gust, sabor; olor, aroma
sarcina:farcell, càrrega
sarcio:sargir, apedaçar; reparar, corregir
sarcophagus:sarcòfag
Sardanapalus:Sardanapal (rei d'Assíria)
Sardianus:de Sardes (ciutat de la Lídia); Sardiani, orum (pl.): habitants de Sardes
Sardinia:Sardenya
Sardis:de Sardes (Àsia Menor)
Sarmata:sàrmata (poble al nord del Mar Negre)
sarracenus:sarraí
Saserna:Saserna (nom d'home)
satelles:ajudant, assistent, escorta; satèl·lit
satietas:suficiència, abundància; cansament
satin:= satisne :  és suficient?
satio:saciar, afartar
satis:prou, suficient; del tot, ben bé
satius:millor, preferiblement
sator:sembrador; autor, pare
sat:prou, suficient; del tot, ben bé
saturitas:saturació
Saturninus:Saturní (cognom de família)
Saturnus:Saturn (déu romà identificat amb Cronos)
satur:sadollat, assaciat; ric, abundós, fèrtil
satyra:sàtira
satyrus:sàtir (ésser mític mig humà mig bóc)
saucio:ferir, perjudicar
saucius:ferit, malalt, perjudicat
savior:besar
savium:petó
saxeus:rocós
saxulum:pedreta
saxum:pedra, roca; bloc
scaber:aspre, rugós; ronyós, sarnós
scabritia:aspror, rugositat
scabrus:aspre, rugós; ronyós, sarnós
scaena:escena, escenari; teatre
scaenicus:escènic, teatral
Scaevola:Escèvola (sobrenom de família)
scalae:escala; esglaó
scando:pujar, escalar, muntar a, enfilar-se a; escandir (versos)
scapha:barca
scaphium:copa, vas (en forma de barca); orinal
scapus:tija (d'una planta); braç (de diverses eines); fust
scateo:abundar (en), brollar
Scaurus:Escaure (sobrenom de família)
sceleratus:maleït, funest; criminal, infame, detestable, maligne; ignominiós, abjecte
scelerosus:criminal, vil
scelestus:criminal, malvat; calamitós, infortunat; sacríleg; trapella
scelus:desgràcia, infortuni; crim, vilesa, maldat; catàstrofe; perdut, viciós
sceptrifer:que porta ceptre
sceptrum:ceptre
schida:full de paper, pàgina
schola:lliçó, conferència; escola
scholasticus:estudiant, retòric
scientia:coneixença, consciència; coneixement teòric, ciència, experiència, saviesa
scilicet:òbviament, és a dir, és evident que
scindo:tallar, esquinçar; treure, arrencar; dividir
scio:saber, adonar-se, estar informat; conèixer (un art, etc.), ésser capaç de, ésser hàbil a
Scipio2:Escipió (cognom de família)
scipio:bastó (de cerimònia); Scipio : Escipió
sciscitor:preguntar, assabentar-se, indagar
scisco:assabentar-se de; decidir, acordar
scite:hàbilment, artísticament, enginyosament
scitum:decret, resolució, norma
scopulosus:de roca, rocós, ple d'esculls  (scopulus, i : roca, escull, penya-segat)
scordalus:busca-raons
Scorpus:Escorp
scortum:cuir, pell; prostituta
screator:que s'escura la gola
Scribonia:Escribònia (muller d'August)
Scribonius:Escriboni (nom de família)
scribo:traçar, escriure; compondre, tractar; redactar; inscriure, designar (en testament); (mil.) enrolar
scrinium:capsa, estoig (per a llibres i papers)
scriptor:redactor, escriptor, secretari
scriptura:escriptura, inscripció; text; impost sobre el pasturatge
scrobis:forat, fossa, excavació
scruposus:rocós; difícil
scrupulose:minuciosament, escrupulosament
scrutor:explorar, escorcollar, examinar, investigar
scurra:esnob, bufó, pallasso
scutum:escut, defensa
Scylla:Escil·la (monstre marí)
scyphus:vas, copa (fonda, amb dues nanses, per a beure)
Scytha:Escítia (país al nord del Mar Negre)
Scythicus:escita, d'Escítia (país al nord del Mar Negre)
Scytholatronia:Escitolladrònia (país dels bandits escites)
secedo:allunyar-se, retirar-se; separar-se, dissociar-se
secessio:separació, secessió; col·loqui reservat; complot
secessus:separació, retir, lloc retirat
seco:tallar, segar; ferir; turmentar; travessar, dividir
secreto:a part, aïlladament, privadament
secretum:retir, reclusió, discreció, reserva; secret, misteri
secretus:privat, desproveït; reservat, secret, solitari; especial, poc comú
secta:línia de conducta, actuació, partit; escola (filosòfica)
sectilis:tallat, fet a lloses, bo de tallar
sectio:secció, tall, amputació; subhasta de béns confiscats, de botí
sector2:seguir, anar al darrere, acompanyar; freqüentar, estar-se a; perseguir, cercar, pretendre
sectorius:relatiu a les adjudicacions de béns confiscats
sector:tallador; comprador de béns confiscats, de botí
secum:amb un mateix
secundo:afavorir, propiciar
secundum:després de, darrere, al llarg de, arran de; segons, d'acord amb, a favor de
secundus:favorable, pròsper, propici; segon; substitutiu; següent; de segona, inferior
securis:destral; les destrals (dels feixos, símbol del poder romà, de l'imperi), magistratura
securitas:calma, seguretat, confiança; tranquil·litat; despreocupació; protecció, salvaguarda
securus:tranquil; serè, plàcid; segur de, confiat en; indiferent, despreocupat; segur, fora de perill
secus:altrament, contràriament, a l'inrevés; sexe, gènere; prep. + ac. : prop de, a costat de
sedecim:setze
sedeo:seure, estar assegut; assistir (en una sessió); estar acampat, establert, instal·lar-se; romandre, estar quiet; ficar-se; estar resolt; enfonsar-se
sedes:seient, cadira; residència, assentament; temple, recinte sagrat; lloc; fonament, base
sedile:seient, banc
seditio:sedició, divisió, discòrdia; revolta, agitació, desordre
seditiosus:sediciós, revoltat, malintencionat; turbulent
sedo:calmar, apaivagar (sedatus, a, um : calmat, tranquil)
sed:però, sinó
seduco:apartar, aïllar; retirar, separar; apropiar-se
sedulo:sincerament; curosament, diligentment, seriosament
sedulus:diligent, zelós, aplicat; inoportú
Seduni:seduns (poble de la Gàl·lia)
se:es, se, si
seges:camp, camp de cereals, collita
Segestes:Segestes (cap germànic)
Segidenses:habitants de Sègida
Segimerus:Segimer (nom d'home)
Segimundus:Segimund
segnis:indolent, aturat, apàtic, indecís, inactiu; lent, calmós, pausat; mandrós, inactiu
segniter:lentament, mandrosament
segnitia:lentitud, indolència, peresa, calma
segrego:separar, apartar; excloure, bandejar; privar, prohibir
Seius:Seius (nom de família)
Sejanus:Sejà (cognom de família; mà dreta de Tiberi)
Selenium:Seleni (cortesana)
Seleucia:Selèucia (ciutat d'Àsia)
sella:cadira, seient; setial
semel:una vegada (solament); alhora, d'un sol cop, d'una vegada per sempre; una vegada, en un moment donat
semen:llavor, gra; semen; descendència
sementis:sembra, planter; collita
semermus:mig armat, mal armat, mig inerme
semicrudus:mig cru, poc fet
semideus:mig diví, semidéu
semifultus:mig recolzat, mig descansant
semihians:entreobert
seminarium:planter; origen
semirotundus:semicircular
semirutus:mig enrunat, mig destruït
semis:meitat, mig as (lliura romana)
semisomnus:mig adormit, endormiscat, ensopit
Semnones:els semnons (poble germànic)
semotus:allunyat, apartat; privat, íntim
semper:sempre, en tot moment; invariablement
sempiternus:sempitern, etern, perpetu
Sempronius2:Semproni (nom de família; els germans Semproni Grac, polítics reformistes)
Sempronius:de Semproni, Semprònia (lex Sempronia: llei Semprònia)
semustus:mig cremat, socarrat
senariolus:petit senari (vers)
senatorius:senatorial, propi d'un senador
senator:senador (membre del senat romà)
senatusconsultum:senatconsult, decret del senat
senatus:senat; sessió del senat
Seneca:Sèneca (cognom de família; filòsof romà)
Senecio:Seneció (nom d'home)
senecta:vellesa, edat
senectus2:vell, envellit
senectus:vellesa, senectut
senesco:envellir, fer-se vell, consumir la vida; debilitar-se, consumir-se; apagar-se, minvar
senex:vell, ancià
seni:cada sis, sis cadascú
senilis:senil, propi d'un vell
senior:més vell, arcaic; home gran (de més de 45 anys)
senium:vellesa (període), senilitat; decrepitud; malenconia, tristesa
Senones:els sènons (poble gal)
sensim:insensiblement, a poc a poc, cautelosament
sensus:sentit, sensació; sentiment, sensibilitat; consciència; enteniment; emoció; pensament, idea; frase
sententia:parer, opinió, pensament; intenció, propòsit; vot; pensament, idea; sentència
sentina:aigües (residuals o que s'acumulen a l'interior d'una nau), sentina (lloc on s'acumulen aquestes aigües), femer, escòria
sentio:sentir, percebre; adonar-se de, advertir, considerar; experimentar, conèixer; pensar, opinar; entendre
sentis:esbarzer, bardissa, arbust espinós
Sentius:Senci
separatim:separadament, individualment; particularment
separo:separar, dividir, delimitar; distingir, diferenciar, excloure
sepelio:sepultar, enterrar
sepio:envoltar, encerclar; assetjar; tancar, embarrar, obstruir; protegir
sepono:deixar de banda, desar, descartar; retirar, apartar; reservar, destinar; distingir, diferenciar
September:setembre
septem:set
septeni:set cadascun; sèptuple, repetit set vegades
septentrionalis:septentrional, del nord
septentrio:septentrió, nord; constel·lació de l'Óssa
Septimius:Septimi
septimus:setè
septingenti:set-cents
septuaginta:setanta
septuennis:de set anys d'edat
sepulchrum:tomba, sepulcre
sepulcrum:tomba, sepulcre
sepultura:exèquies, sepultura, enterrament
Sequana:el Sèquana (riu de la Gàl·lia, avui Sena)
Sequani:els sèquans (poble gal)
sequor:seguir, anar al darrere de; perseguir; venir després; succeir, venir com a conseqüència; correspondre a; cedir; obeir; dirigir-se a; travessar; lliurar-se a
sera:barra, forrellat, balda; tanca, closa
serenus:serè, clar, pur; tranquil, plàcid
Sergius:Sergi (nom de família)
seria:gerra (feta de fang, de forma cilíndrica)
seribibus:bevedor noctàmbul
sericum:(pl.) seda, vestits de seda
Sericus:de seda, sedós
series:sèrie, fila, seqüència, dinastia
serio:seriosament, de debò
Seriphos:Serifos (una de les illes Cíclades)
serius:seriós, important; (n. subst.) afers seriosos
sermo:conversa, diàleg, discussió, discurs; enraonies, tema de conversa; llenguatge, llengua, parla
sero2:unir, lligar, entrellaçar; (+ cum) entaular amb
sero:sembrar, plantar; engendrar, fer néixer
serpens:serp
serpo:arrossegar-se, esmunyir-se; serpentejar, enfilar-se (les plantes); insinuar-se, avançar, escampar-se
Sertorius:Sertori (nom de família; general romà)
sertus:participi de sero, is, rui, sertum : entrellaçat
serus:tardà, endarrerit; lent, triganer; massa retardat; (n. subst.) hora tardana
Servaeus:Serveu
servilis:d'esclau, servil
Servilius:Servili (nom de família)
servio:(sovint + dat.) ésser esclau (de), servir; treballar per, estar sotmès (a); acomodar-se, emmotllar-se a
servitium:servitud, condició d'esclau, esclavatge; servei, esclaus; submissió
servitus:servitud, esclavatge, condició d'esclau; servei, esclaus; submissió; gravamen (sobre terres o immobles)
Servius:Servi (nom d'home; Servi Tul·li, rei de Roma)
servo:vetllar, parar atenció a; observar, vigilar; complir, respectar; conservar, mantenir; reservar, guardar
servula:esclava jove
servulus:esclau jove
servus:esclau, servent
sescenti:sis-cents
Sescentoplagus:Sis-Cents-Cops (sobrenom d'esclau)
sescentus:sis-cents
sesquiopus:jornada i mitja de feina
sestertius:sesterci (moneda de plata que valia dos asos i mig)
Sestus:Sest
setius:menys, (nihilo setius, neque eo setius) i tanmateix
set:però, sinó
seu:(correl.) : si o si, ja sigui ja sigui
severe:severament, rigorosament; seriosament, solemnement
severitas:severitat, disciplina; gravetat, seriositat; austeritat, sobrietat
severiter:severament, durament
severus:sever, dur, rígid; seriós, greu; simple, auster
sevoco:cridar a part, portar a part, apartar; (+ ab o + abl. sol) separar, distingir
Sex2:abreviatura de Sextus (Sext)
sexageni:seixanta cada, seixanta cada vegada
sexagesimus:seixantè, sexagèsim
sexaginta:seixanta
sexcenti:sis-cents
sexiens:sis vegades
sex:sis
Sextius:Sexti (nom de família)
sextus2:sisè
Sextus:Sext (nom romà d'home)
sexus:sexe, genitals; gènere
sibilo:xiular
sibilus:xiulet, xiulada
Sibylla:Sibil·la (endevina i sacerditessa d'Apol·lo)
Sibyllinus:sibil·lí (Libri Sibyllini: Llibres Sibil·lins)
sica:daga, punyal
sicarius:assassí, sicari
siccitas:sequera, eixutesa; magror, fermesa, complexió sana; aridesa, sequedat (d'estil)
sicco:eixugar, assecar; escurar (una copa)
siccus:sec, eixut, assecat
Sicilia:Sicília
Sicinius:Sicini
sicubi:si en algun lloc, on sigui que
Siculus:sícul, sicilià
sicut:com, de la mateixa manera, tal com, així com
sicuti:com, de la mateixa manera, tal com, així com
sidereus:estrellat, sideral; relatiu al sol, solar; diví, celestial
sido:asseure's, posar-se;  dipositar-se, assentar-se, encallar-se; enfonsar-se, minvar
sidus:estrella, estel, astre; constel·lació; estació, època, clima; (pl.) cel, nit
siem:sim
siet:sit (subjuntiu present d'esse)
signaculum:marca, segell; senyal de la creu
signifer:portaestendard, abanderat; capdavanter, capitost, guia
significatio:indicació, senyal, advertiment; assentiment, aprovació, aclamació; al·lusió; significat
significo:indicar, fer entendre, fer senyals; demostrar; al·ludir, suggerir; significar, voler dir; anunciar, presagiar
signo:marcar, senyalar, encunyar (una moneda), gravar, imprimir; deixar rastre; designar, assenyalar; segellar, signar
signum:marca, senyal, segell; senya, distintiu; indici; presagi, símptoma; gest, ordre, contrasenya, consigna; símbol; estendard; figura; constel·lació
Silanus:Silà (cognom de família)
silentium:silenci, quietud; oci, repòs
Silenus:Silè (déu campestre);  en plural : Silens (sàtirs vells)
sileo:callar, estar callat; fer callar; emmudir; ometre; reposar
silex:sílex, pedra foguera; roc, pedra
Silius:Sili (nom de família; Sili Itàlic, poeta èpic)
Sillius:Sil·li (nom d'home)
silva:bosc, selva, bosquet; sotabosc, matoll
Silvia:Silvia
simia:mona; imitador
similis:(+ gen. o + dat.) semblant, igual, similar
similiter:semblantment, de la mateixa manera, (+ dat.) de la mateixa manera que
similitudo:semblança, similitud; retrat, imatge; analogia, comparació
Simonides:Simònides (poeta grec)
simplex:simple, senzill, no barrejat; sol, únic; natural, pur; fàcil; innocent, ingenu
simplicitas:simplicitat, senzillesa; unitat; candidesa, ingenuïtat, sinceritat
simulacrum:imatge, representació, figura; estàtua; ombra, espectre, visió; simulacre, aparença falsa
simulatio:simulació, ficció; excusa, pretext
simulator:simulador, fingidor, imitador
simulatque:tan bon punt, tan aviat com
simulo:simular, fingir; fer-se passar per, reproduir, imitar, prendre la forma de; fer semblant
simultas:rivalitat, disputa, enemistat, pugna
sinape:mostassa
sincerus:sencer, complet, intacte; pur, natural, sense alterar; sincer, franc
sine:sense
singillatim:un per un, separadament
singularis:particular, exclusiu; únic, sol, singular; extraordinari, insòlit, excepcional
singularius:singular, únic; sol, separat
singuli:pl. sengles, una a cada un, un per un; individual
singultus:sanglot, singlot
sinister:esquerre; favorable, de bon auguri (segons el ritu romà); desfavorable, malastruc (segons el ritu grec); funest, desgraciat, immoral
sinistra:la mà esquerra
sino:deixar, deixar estar; permetre, consentir
sin:però si, si al contrari
sinuo:corbar, doblegar, tesar; arrodonir; excavar
sinus:plec (en una roba); falda, pit, si, cor; centre, interior; corba, sinuositat; cavitat, clot, ondulació; badia, golf
siparum:gàbia (del pal major d'una nau)
Sipylus:el mont Sipil (a Lídia)
siquidem:si en realitat, si és que; ja que, atès que
Sirena:Sirena (ésser mític mig au mig dona)
Siren:Sirena (ésser mític mig au mig dona)
sirpicus:Sirpic (nom d'home)
Sisenna:Sisenna (nom de família; historiador romà)
sisto:posar dret, erigir; fer comparèixer (en un tribunal); establir, col·locar, consolidar; fixar; aturar, parar, aturar-se
Sisyphus:Sísif (rei mític condemnat als inferns)
sitio:tenir set; estar àvid de, tenir set de; estar sec
sitis:set; desig, ànsia; aridesa
situs2:posició, situació; disposició, distribució; abandó, desús, inactivitat; podridura, descomposició, deixadesa, brutícia, rovell
situs:desat, dipositat, col·locat; construït, alçat; enterrat
sive:siue siue : (correl.) si o si, o o, ja sigui ja sigui
smaragdus:maragda
sobrinus:cosí segon
sobrius:sobri, serè, que no ha begut; assenyat, moderat
soccus:borseguí, sandàlia, mena de plantofa o sabatilla duta pels comediants
socer:sogre
socialis:sociable, social;  aliat, dels aliats (socialia, um : els assumptes dels aliats); nupcial, conjugal
societas:associació, agrupació, companyia (comercial o industrial), conxorxa (en un crim); aliança, pacte; societat, comunitat; afinitat
socio:associar, unir; compartir, posar en comú; combinar, acompanyar
socius2:company; soci, associat; aliat
socius:acompanyant, que acompanya; d'un aliat, aliat; comú, compartit (socius, ii : associat, aliat)
socordia:mandra, indolència, deixadesa; estupidesa
socors:deixat, mandrós, indolent; covard; estúpid
Socrates:Sòcrates (filòsof grec)
sodalicium:fraternitat, associació, bàndol polític; camaraderia, companyonia
sodalis:confrare, col·lega (en una fraternitat), sequaç (en una facció política); company, camarada
solaciolum:petit alleujament
solacium:consol, alleujament; compensació, indemnització
solamen:consol, alleujament, confort
solarium:rellotge de sol; terrassa, balcó
solatium:consol, alleujament; compensació, indemnització
solea:sandàlia; sola (d'animals); llenguado; premsa d'olives
solemnis:solemne, ritual, cerimonial; que se celebra un cop l'any, anual; acostumat, tradicional, habitual
soleo:soler, acostumar a; (+ cum o + ac.) frequentar, entendre's amb
solido:endurir, solidificar, consolidar, reforçar; soldar, unir
solidum:allò sòlid, allò ferm; terra ferma; material sòlid; la suma, la quantitat total
solitudo:solitud, abandonament; (+ gen. o ab) mancança, falta; aïllament, desert
solitum:costum, norma, allò habitual
solium:setial, tron; banyera
sollemne:cerimònia, ritu, solemnitat; costum, pràctica corrent
sollemniter:solemnement, habitualment
sollers:hàbil, destre, expert, enginyós
sollertia:destresa, habilitat, enginy, astúcia
sollicite:amb sol·licitud, amb cura; ansiosament
sollicito:remoure, agitar, sacsejar; molestar, inquietar, atacar, pertorbar; subornar, seduir, incitar, revoltar; atreure, temptar, captivar
sollicitudo:inquietud, neguit, preocupació; cura, atenció
sollicitus:agitat, remogut, atrafegat; inquiet, neguitós, angoixós; sol·lícit, atent, acurat
solor:consolar, confortar; alleujar, mitigar
sol:sol; llum solar; dia; el Sol (divinitat)
solstitialis:solsticial, del solstici d'estiu, estiuenc
solum:base, fonament; planta del peu, sola de sabata; sòl, terra; terreny; país, territori
solus:sol, sense companyia; abandonat, desert; únic
solutus:deslligat, solt; inconsistent, dispers; dèbil, deixat, descurós; tranquil; desimbolt, espontani, disbauxat
solvo:deslligar, desfer; obrir, desplegar; treure, llevar; alliberar, soltar; destruir; dissoldre; resoldre; pagar, saldar; complir
somnium:somni, visió; quimera, fantasia
somnus:son, acte de dormir; ensopiment, mandra
sonax:sorollós, estrepitós, sonor
sonitus:soroll
sonorus:sorollós, sonor
sono:sonar, ressonar; fer sonar; pronunciar; cantar; significar
sons:culpable, criminal
sonus:so, soroll; paraula, parla; pronunciació, to
sophisma:sofisma
Sophocles:Sòfocles (tràgic grec)
sophos:bravo!, molt bé!
sopio:ensopir, adormir
sopor:sopor, son profund; ebrietat, torpor; narcòtic, beuratge soporífer
Soracte:el  mont Soracte (prop de Roma)
sorbeo:xuclar, beure; absorbir
sordes:brutícia; vestits foscos (de dol), parracs; misèria, baixesa, escòria; mesquinesa, avarícia
sordido:embrutar
sordidus:brut, sòrdid, fosc, negre; ordinari, vulgar; insignificant, innoble; infame, ignominiós, avariciós
soror:germana; (pl.) germanes de la mitologia (Parques, Muses, Fúries, etc.)
sororius:de germana, relatiu a una germana
Sorrentum:Sorrent (ciutat de la Campània)
sors:bola, tauleta, palet (emprats en un sorteig); resposta d'un oracle; sorteig; porció, repartiment (en un sorteig); sort, destí; categoria
sortior:fer un sorteig; sortejar, assignar a sorts, elegir; obtenir en sort
sortito:per sorteig, a sorts
sospes:segur, sa i estalvi; favorable, propici
sospito:protegir
Sp:abreviatura de Spurius (Espuri)
spado:eunuc, castrat
spargo:escampar, disseminar, sembrar; llançar, disparar; obrir, desplegar; dispersar, espargir; distribuir, propagar; ruixar, esquitxar
Spartanus:espartà, d'Esparta
spatiosus:espaiós, ampli, extens, llarg
spatium:pista, estadi, cursa; passeig; espai, lloc, extensió; distància; mida, dimensions; període, temps; termini, temps prescrit; interval (musical)
species:visió, espectacle; aspecte, aparença; bellesa; ostentació; forma externa; impressió; simulació, pretext; imatge, figura; classe, espècie
specimen:prova, signe, indici; model, exemple; manifestació, aparició
speciosus:bell, atractiu, vistós, magnífic; enganyós, engalipador
spectaclum:espectacle, vista, contemplació; representació, funció; (pl.) grades, seients (al circ o al teatre)
spectaculum:espectacle, vista, contemplació; representació, funció; (pl.) grades, seients (al circ o al teatre)
spectator:espectador, observador
specto:mirar, contemplar; examinar, provar, jutjar, considerar; estar orientat a; proposar-se, pretendre, tendir a; referir-se a, estar relacionat amb
speculatorius:d'observació, d'exploració
speculator:(militar) observador, espia, soldat de la guàrdia; investigador
speculor:vigilar, observar, espiar, explorar; albirar, advertir, aguaitar
speculum:mirall
specus:cova, caverna; forat, clot, túnel, canal
sperno:apartar, allunyar; menysprear, rebutjar, no fer cas de
spero:esperar, desitjar, dipositar esperances en; témer, presumir
spes:esperança, confiança; possibilitat, perspectiva
sphaera:esfera, bola
spica:espiga, punta, cabeça; l'Espiga (estrella de la constel·lació de la Verge)
spicifer:que porta espigues
spicio:mirar, observar, vigilar
spina:espina, punxa; arbust espinós, bardissa; neguit, subtilesa, qüestió espinosa; mur que dividia longitudinalment l'arena del circ
spinula:espinada petita
spira:espira, rosca (d'una serp); anell, espiral, rínxol
spiritus:aire; respiració, alè; alè de vida, vida; ànima, esperit; inspiració; disposició; orgull, arrogància
spiro:bufar; respirar; viure; exhalar, alenar; fer olor; aspirar a; estar inspirat
splendeo:brillar, resplendir, distingir-se, ésser eminent
splendico:brillar
splendidus:brillant, resplendent; esplèndid, magnífic; il·lustre, distingit; vistós, viu
splendor:brillantor, esplendor; magnificència, glòria, prestigi, distinció
spleniatus:cobert per un pegat
spolio:despullar; desposseir, privar; saquejar, espoliar, pillar
spolium:despulla, pell; (gralt. en pl.) botí, presa, despulles
spondeo:fer una promesa; comprometre's a, garantir, fer-se garant, prometre; prometre solemnement
spongia:esponja; cota de malla dels gladiadors
sponsalis:esponsalici, relatiu a la promesa de matrimoni (sponsalia, ium, n. : esposalles, prometatge)
sponsa:promesa, núvia
sponsio:promesa solemne, compromís; aposta
sponsor:fiador, garant
sponsus:promès, nuvi
spontaneus:voluntari, espontani
sponte:espontàniament, per pròpia voluntat, per la voluntat d'algú (mea, tua, sua sponte)
sportula:cabàs, cistellet; espòrtula (assignació diària de menjar o diners que el patró feia als seus clients)
spuma:escuma, salivera, bava
spumo:escumejar, fer o treure escuma, bavejar, salivejar
spurcus:brut, llardós, immund; corromput, miserable
sputator:persona que escup, escopidor
squaleo:ésser rugós, tenir escames; ésser brut, descurat, desolat, infectat; estar de dol
squalidus:aspre, rugós, eriçat; brut, deixat, immund, fosc, desolat
squalor:rugositat; brutícia, descurança, dol, desolació
squameus:escamós
S:saluda
Stabiae:Estàbies (ciutat de la Campània)
stabilio:afermar, fixar, sostenir, consolidar
stabilis:que roman dret, estable, ferm; sòlid, segur; constant, regular; permanent, perdurable, incommovible
stabulo:tancar a l'estable, encorralar, engabiar; tenir l'estable, viure
stabulum:estable, cau; hostal, fonda, bordell
stadium:estadi (mida de longitud i lloc públic per exercitar-se en la cursa i en la lluita)
stagno:estar estancat, estanyar-se, embassar-se; (+ ac.) inundar, submergir
stagnum:estany, llac, bassa; aigües
Statilius:Estatili (nom de família)
statim:constantment; de seguida, immediatament, ja, just; (+ ut o + simul ac) tan bon punt que, tan aviat com; necessàriament, conseqüentment
statio:immobilitat, posició estàtica; parada, posta, estació, lloc; (militar) guarnició, destacament; guàrdia
stativa:campament estable
statua:estàtua
statuo:posar dret, fixar, erigir, alçar; col·locar; donar suport a; calcular; establir, instituir; decidir, decretar; pensar, creure
statura:estatura, talla
status:postura, posat, actitud; posició, situació; estat, condició; rang (en la societat)
stela:estela funerària
stella:estel, estrella
stercus:excrement, merda, fems
sterilis:estèril, infecund, improductiu; (+ gen. o + abl.) mancat de; infructuós, va
sterilitas:esterilitat, infecunditat; mala collita, carestia
sterno:estendre, escampar a terra; (+ abl.) cobrir; pavimentar; estirar, ajaçar; abatre, tombar, aplanar, derrotar; ensellar (un cavall)
sterquilinum:femer
Stertinius:Estertini (nom de família)
sterto:roncar
Stichus:Estic (nom d'esclau en una comèdia de Plaute)
stigmosus:estigmatitzat, cobert d'estigmes (marques de ferro roent)
stilla:gota
stillo:degotar, gotejar, (+ abl.) regalimar; (+ ac.) fer gotejar, destil·lar
stilus:punta, punxa, tija; punxó, estil (amb un extrem agut per a escriure en tauletes de cera, i l'altre en forma d'espàtula per a esborrar); escriptura; estil
stimulo:agullonar, burxar, turmentar; incitar, estimular, esperonar
stimulus:agulló, punxó, fibló; estímul
stipator:guàrdia, escorta
stipendiarius:mercenari, soldat a sou; tributari, sotmès a un impost
stipendium:paga, estipendi; campanya, servei militar; impost, tribut
stipo:amuntegar, apilonar; apilar amb (+ abl.), envoltar estretament, omplir, atapeir
stips:monedeta, òbol; ofrena, almoina
stipulor:exigir una estipulació, demanar un compromís, demanar com a garantia
stirps:tronc, arrel; (pl.) plantes; origen, font; estirp, llinatge; descendència, successió, fill
sto:estar dret; dreçar-se, alçar-se; estar quiet; resistir; perseverar; ésser fidel; estar decidit; estar situat; dependre de; costar
Stoicus:estoic
stola:vestit, estola (vestit ampli i llarg de les matrones)
stolidus:estúpid, neci
stomachor:enfadar-se, irritar-se, (+ cum) estar enutjat amb
stomachosus:irritable, irascible, geniüt, irritant, enutjós
stomachus:estómac; esòfag; gust; humor, ànim, irritació, mal humor
Strabo:Estrabó (geògraf grec)
strages:devastació, ruïna, estrall, carnatge; restes, enderroc, runa, amuntegament
stramentum:palla, jaç de palla; (pl.) guarniments
strangulo:estrangular, escanyar; ofegar, asfixiar; estrènyer, reprimir (la veu o un so)
Stratonicus:Estratonic (músic grec)
stratum:cobrellit, matalàs, llit; terra pla, paviment
strenue:enèrgicament, valerosament, ràpidament
strenuus:valent, enèrgic; llest, diligent, decidit; turbulent, sediciós
strepitus:estrèpit, soroll, so; cridòria, xivarri, rebombori
strepo:fer soroll, ressonar, retrunyir; fer xivarri, remorejar
strideo:cruixir, grinyolar, espetegar, xisclar, brunzir
stridor:estridor, grinyol, xerric, brunzit, xiscle
stridulus:brunzent, estrident
strigilis:estríjol (raspall per netejar la pell després del bany)
stringo:estrènyer, prémer; podar, esporgar; desembeinar, empunyar; rascar, esgarrinxar, vorejar, tocar lleugerament
Stronnius:Estronni
strophium:sostenidor (faixa qui usaven les dones per sostenir els pits); diadema; corda
strues:pila, amuntegament
struix:pila, munt
struo:disposar, posar en ordre (sobretot en capes per construir alguna cosa); edificar; organitzar; compondre; tramar
studeo:afanyar-se, dedicar-se amb afany a, procurar per, proposar-se, desitjar; (+ dat.) ésser partidari de, afavorir; estudiar
studiose:amb aplicació, amb afany, atentament, apassionadament
studiosus:afeccionat a, amant de, afanyós; estudiós, aplicat; lleial, partidari
studium:afany, interès, inclinació, desig; propòsit, objectiu, ocupació; devoció, adhesió, partidisme; estudi, coneixement
stultitia:ximpleria, estultícia, bajanada
stultus:ximple, estúpid, neci
stupefacio:deixar estupefacte, atordir
stupeo:restar aturat, immòbil, paralitzar-se; astorar-se, restar atònit
stupidus:immòbil, parat, estupefacte, embadalit, atònit, ximple, estúpid
stupor:entumiment, insensibilitat; atordiment, estupor, perplexitat, estupidesa
stuppeus:fet d'estopa
stupro:violar, estuprar, embrutar, profanar
stuprum:deshonor, vergonya, violació, infàmia, adulteri
sturnus:estornell
Styga:Estix (riu dels infers)
Stygius:de l'Estix (riu dels Inferns), estigi, infernal, funest
suadeo:aconsellar, recomanar, defensar, advocar per; incitar, induir a
suasor:conseller, exhortador, assessor, advocat, defensor
suasorius:suasori, persuasiu (suasoria, ae, f. : discurs retòric per persuadir)
suave:agradablement
suavisaviatio:actió de fer dolços petons
suavis:dolç, plaent, suau; encantador, agradable
suavitas:suavitat, agradabilitat, dolçor; encant, encís
suaviter:comparatif de suave : suaument, dolçament, plaentment; encantadorament, agradablement
sub:(+ abl.) sota, al peu de, en el moment de, durant, en temps de; (+ ac.) sota, al peu de (amb idea de moviment), cap a, després
subaudio:(+ Dat.) obeir, escoltar; (+ ac.) sobreentendre
subblandior:(+ Dat.) afalagar, adular de manera insidiosa
subdole:insidiosament, astutament, traïdorament
subdolus:enganyós, astut, artificiós, fals
subdomo:sotmetre, dominar, domesticar
subdo:posar sota; sotmetre; infondre; insinuar; reemplaçar, suplantar, substituir amb enganys
subduco:pujar, aixecar; endur-se, resguardar, sostreure; calcular, ponderar
subeo:anar o venir o passar per sota; apropar-se, atansar-se, atènyer, pujar; entrar, penetrar; suportar, sofrir; substituir; créixer
subflavus:rossenc
subicio:posar sota; posar sota la consideració de, mostrar a; sotmetre a, fer dependre, lliurar; enlairar; afegir; proporcionar, suggerir; substituir
subigito:escalfar, exitar, engrescar, afalagar
subigo:fer pujar, empènyer; posar sota, amansir, domar; sotmetre, forçar; estovar, donar forma
subinde:immediatament després, de seguida, de tant en tant, sovint
subito:de sobte, inesperadament, de seguida
subitus:sobtat, imprevist, precipitat, improvisat
subjaceo:estar situat sota, al peu de; estar sotmès a
subjector:falsificador
subjicio:posar sota; posar davant, mostrar a; sotmetre a, fer dependre, lliurar; enlairar; afegir; proporcionar, suggerir; substituir
subjungo:junyir, enganxar, subjugar, subordinar; col·locar sota; afegir
sublabor:esfondrar-se, escolar-se, esmunyir-se, esvanir-se, esquitllar-se
sublatus:agut, elevat, enorgullit, arrogant
sublego:collir de terra; sostreure, arrabassar; escoltar d'amagat; designar (per a cobrir un lloc vacant)
sublevo:aixecar, alçar, sostenir; alleujar, mitigar; ajudar, afavorir
sublimis:alt, elevat, enlairat, il·lustre, sublim
sublimo:elevar, enlairar, glorificar
subluo:rentar per sota
submergo:enfonsar, submergir, engolir
subministro:fornir, procurar, subministrar
submitto:deixar créixer, produir; elevar, alçar; posar, col·locar sota, baixar, calmar; sotmetre, subordinar; trametre, enviar un substitut
submorosus:una mica sorrut, càustic
submoveo:apartar, allunyar, dissipar; repel·lir, rebutjar, expulsar, excloure, dissuadir
subnato:nedar per sota
subnixus:repenjat, recolzat, sostingut per, confiat
subobscure:una mica obscur
suboles:brot, fruit, descendent, descendència, generació
suborno:equipar, proveir, guarnir, preparar en secret, subornar
subrepo:esmunyir-se, esquitllar-se, avançar a poc a poc, d'amagat, insinuar-se, sorprendre
subrideo:somriure
subripio:furtar, pispar, sostreure, dissimular
subrogo:nomenar, elegir una persona en substitució d'una altra
subruo:minar, soscavar, esfondrar, debilitar
subscribo:escriure al peu; anotar, consignar; signar, subscriure, donar suport a
subsellium:seient baix, escó (del senat, del teatre, dels tribuns)
subsequor:seguir de prop, venir a continuació; acompanyar, succeir, derivar-se (com a conseqüència); seguir l'exemple de
subsidiarius:de reserva
subsidium:tropa de reserva, reforç, ajut; recurs, empara, protecció, refugi
subsisto:resistir, sostenir, afrontar; socórrer; aturar-se, cessar; restar, romandre
substerno:estendre a sota, posar com a jaç; sotmetre, subordinar; recobrir
substituo:substituir, reemplaçar, nomenar com a hereu substitut; imaginar
substrepens:xiuxiuejant
substruo:construir sota terra, construir des de la base, fonamentar
subsum:ésser, haver-hi sota, amagar-se, romandre, subsistir; haver-hi al fons, a la base, servir de justificació; ésser a prop, a l'abast
subter:a sota, per sota ; prep. + ac. o + abl. : sota
subterhabeo:menystenir
subtilis:fi, subtil, prim; delicat, exquisit, sagaç, minuciós, rigorós
subtraho:treure, endur-se de sota, esfondrar-se, soscavar; retirar, apartar, sostreure, suprimir, privar de, ometre; furtar, prendre
subtus:davall, a sota
subula:alena (punxó)
subulcus:porquerol
suburbanum:propietat als afores de Roma, mas
subvecto:transportar, carretejar
subveho:transportar, traslladar cap amunt
subvenio:venir en ajut, socórrer, protegir, emparar, posar remei a; venir al pensament, acudir-se
subverto:fer caure, tombar, subvertir, capgirar; destruir, arruïnar
succedo:posar-se sota, ajupir-se, incloure's dins; acostar-se, estendre's fins; pujar; prendre part; substituir; seguir; reeixir
succendo:incendiar, calar foc a, atiar
successor:successor, hereu, substitut
successus:aproximació, arribada, manera d'avançar, èxit, reeixida
succingo:arromangar; cenyir, subjectar amb un cinyell; proveir, equipar, protegir, envoltar
succlamo:respondre cridant, aclamar
succollo:carregar-se, portar sobre l'espatlla
succresco:créixer, rebrotar, prendre el relleu de
succumbo:caure, esfondrar-se, acoblar-se amb; cedir davant, sotmetre's, sucumbir, deixar-se abatre
succurro:passar per sota, estendre's al peu de; córrer en ajut de, socórrer, remeiar, afrontar; acudir-se, venir al pensament
succussus:sacsejada, sotrac
sucus:suc, secreció, poció, infusió; saba, força vital, vida; substàncies nutritives
sudarium:mocador
sudor:suor, transpiració, humitat; esforç, suada
sudo:suar, traspuar, humitejar-se, degotar; esforçar-se, guanyar amb la suor
sudus:sec, serè, sense pluja (sudum, i, n. : cel serè)
Suebus:sueu, dels sueus (poble germànic)
suesco:(+ dat.) acostumar-se, avesar-se; (+ ac.) soler, acostumar
Suessa:Suessa (ciutat de la Campània) anomenada també Suessa Aurunca
Suessiones:els suessions (poble gal)
suffero:oferir, presentar; suportar, sofrir
Suffetius:Sufeci
sufficienter:suficientment, adequadament
sufficio:fornir, proporcionar; designar, substituir; impregnar; bastar, ésser suficient; ésser capaç de
suffigo:fixar a sota, collar per sota, clavar
suffio:fumigar, desinfectar, perfumar; escalfar
suffoco:escanyar, ofegar, estrènyer
suffodio:excavar per dessota, minar, soscavar, travessar
suffragium:sufragi, vot, votació, decisió; influència, suport, favor
suffundo:abocar, afegir; rajar, sorgir, escampar, estendre; banyar, inundar, amarar
Sugambri:els sicambres (poble germànic)
suggero:amuntegar, acumular sota; erigir; posar a continuació; proporcionar; suggerir
suggestus:elevació, plataforma, estrada, tribuna, pila, munt
suggredior:acostar-se, atènyer sense ser vist; atacar, assaltar
sulcus:solc, llaurada, rasa, clot, rastre, arruga
Sullanus:de Sul·la (dictador romà)
Sulla:Sul·la (dictador romà)
sulphuratum:fusta sulfurada, fum sulfurós
Sulpicius:Sulpici (nom de família)
sultis:si uultis
sumen:mamella de truja
sum:ésser, estar; haver-hi; existir; esdevenir-se; trobar-se
summas:del rang més alt
summa:suma, total; conjunt, totalitat, l'essencial, la culminació
summisse:d'una manera suau, humilment, submissament
summissus:baix, abaixat, poc intens, suau, submís, humil
summus:el més alt; extrem, darrer, màxim, el major, suprem; el més il·lustre, el principal; complet, total, sencer
sumo:prendre, agafar; posar-se; emprendre; procurar-se, obtenir; triar; adoptar, admetre, acceptar; afrontar, assumir, proposar-se
sumptuarius:de despeses
sumptuosius:amb grans despeses
sumptuosus:costós, sumptuós, fastuós
sumptus:despesa, cost, càrrec, recursos
supellex:mobiliari, vaixella, estris, recursos, bagatge
superabilis:accessible, franquejable, superable, vencible
super:(+ abl.) sobre, damunt, al damunt de, a propòsit de; (+ ac.) sobre, damunt, al damunt de, a la vora de, més enllà de, durant, a més de
superbe:orgullosament, amb arrogància
superbia:orgull, arrogància, magnificència
superbio:enorgullir-se, envanir-se
Superbus2:Superbe (sobrenom d'un Tarquini, últim rei de Roma)
superbus:orgullós, ufanós, arrogant, altiu; gloriós, magnífic, esplèndid
supercilium:cella; orgull, altivesa
superfluo:vessar, desbordar-se, sobrar, sobreabundar; (+ ac.) escapar-se a
superfundo:abocar a sobre, escampar a sobre; cobrir, envoltar; (pass. o refl.) vessar-se, sobreeixir, estendre's
superincido:caure al damunt de
superior:més alt, més elevat, superior; anterior, precedent; més gran
superius:més amunt; (neutre de superior) més alt, més elevat, superior; anterior, precedent; més gran
superne:per dalt, per damunt, cap amunt, des de dalt, a sobre
supero:deixar enrere, traspassar; elevar-se, dreçar-se; sobrepassar, superar, avantatjar; vèncer, derrotar, prevaler; sobreviure; abundar, sobrar; quedar per fer
supersedeo:seure sobre, estar posat al damunt de; abstenir-se de, renunciar a, suprimir
superstagno:desbordar-se formant estanys, embassar-se
superstes:supervivent, que sobreviu, durador; testimoni; que es dreça al damunt (d'un enemic vençut)
superstitio:superstició, creença, pràctica supersticiosa, temor supersticiós
superstruo:bastir, construir al damunt
supersum:restar, quedar; sobreviure; haver-n'hi prou, sobrar; sobrepassar, ésser superior; assistir, donar suport
superurgens:que fa pressió des de dalt
superus:de dalt, superior, terrenal, d'aquest món; (m. subst.): els déus del cel; (n. subst.) les regions celestials, els astres
supervacuus:superflu, innecessari, inútil
supervenio:llançar-se sobre; (+ ac.) cobrir, estendre's sobre; (+ dat.) atènyer, ajuntar-se a; arribar; sobrevenir, sorprendre
supino:ajeure (d'esquena a terra), inclinar enrere, arrufar
supinus:ajagut d'esquena, supí, girat cap amunt, inclinat enrere; orgullós; indolent, indiferent
suppedito:(+ dat.) bastar, haver-n'hi prou, ésser disponible; (+ ac.) proporcionar en quantitat suficient, proveir; sufragar
suppeto:ésser disponible, haver-hi a disposició; ésser suficient, bastar
supplementum:suplement, complement, provisió, reforç
suppleo:omplir fins a dalt, completar, cobrir; afegir; suplir, reemplaçar, omplir; satisfer
supplex:suplicant, que suplica
supplicatio:pregueres públiques, acció de gràcies
suppliciter:amb actitud suplicant, en to de súplica, humilment
supplicium:súplica, ofrena (propiciatòria), reparació, expiació; càstig, pena, turment, suplici
supplico:suplicar, pregar, adreçar súpliques; fer sacrificis, retre culte
suppono:posar sota; posar després; sotmetre, subordinar, exposar a; posar en comptes de, suplantar, fer passar per bo
suppositio:col·locació sota, incubació; suposició, suplantació
suppostus:sotmès
supprimo:aturar, fer cessar, contenir, reprimir, ofegar; enfonsar, esfondrar; distreure, ometre, amagar, suprimir
supra:a sobre, més; prep. + ac. : sobre, damunt, al damunt de, més de, abans de, més enllà de
suptilitas:finor, agudesa, enginy, sagacitat, subtilesa, precisió, simplicitat
surdus:sord, insensible; apagat, poc perceptible, ignorat
surgo:aixecar-se, posar-se dret, llevar-se; pujar, dreçar-se, sobresortir; sorgir, brollar, créixer
Surrentum:Sorrent (ciutat de la Campània)
surripio:furtar, pispar, sostreure, alliberar, robar, plagiar, dissimular
sursum:amunt, cap amunt, dalt
Surus:siri, de Síria
susceptus:client d'un advocat
suscipio:entomar, agafar des de sota; reconèixer (un fill), engendrar; acollir, emparar, adoptar; encarregar-se de; emprendre; suportar
suscito:aixecar, alçar, bastir, fer aixecar; desvetllar, estimular, atiar, impel·lir, suscitar
suspecto:esguardar, alçar els ulls vers; desconfiar, malfiar-se de
suspendium:penjament, acció de penjar-se
suspendo:penjar, suspendre; aixecar, enlairar; sostenir, apuntalar, posar, dipositar; mantenir en suspens, interrompre
suspensus:suspès, flotant, solt, lleuger; dependent, subordinat; a l'expectativa, incert, indecís
suspicio:sospita, recel, malfiança, temença, pressentiment, indici
suspicor:imaginar-se, conjecturar, suposar, sospitar
suspiritus:sospir profund, ofec
suspirium:sospir, panteix, asma, respir
sus:porc, truja
sustento:sostenir, aguantar; mantenir, sustentar, conservar; ajudar, assistir, prestar suport a, encoratjar; resistir, suportar, retenir
sustineo:sostenir, aguantar; mantenir, sustentar; donar suport a, encoratjar, confortar; resistir, suportar; assumir, gosar; aturar; ajornar
susurrus:xiuxiueig, rumor, murmuri, remor
sutor:sabater, ataconador
suus:adj. : seu; pronom : el seu
sybotes:porquerol
Syene:Siene (ciutat de l'Alt Egipte, cèlebre pel seu granit roig)
syllaba:síl·laba; (pl.) versos
symbola:escot (diners que posen per igual els qui mengen junts), quota, pagament
Symmachus:Símmac
symphonia:concordança, harmonia (de sons), orquestra, conjunt de músics o cantaires
Syphax:Sífax (rei de Numídia)
Syracusae:Siracusa (ciutat de Sicília)
Syracusanus:siracusà, habitant de Siracusa (ciutat de Sicília)
Syria:la Syrie
Syrus:siri, de Síria
tabellarius:regulador del vot, relatiu als vots; correu, relatiu a les cartes
tabella:tauler, taula, placa; pintura; tauleta d'escriure, escrit, carta, lletra, document; tauleta de votació, cèdula (de vot)
taberna:cabana, caseta, botiga, parada, fonda, hostal, taverna
tabernaculum:tenda
tabesco:consumir-se, afeblir-se, minvar, fondre's, podrir-se, descompondre's
tabes:decandiment, consumpció, malaltia; corrupció, putrefacció, dissolució, líquid, humor, secreció
T:abreviatura de Titus (Titus, Tit)
tabula:taula, tauló; pintura; tauler (de joc, d'anuncis), placa; tauleta d'escriure, llista de vots; (pl.) registres de comptes, document, contracte, arxiu
tabum:sang corrompuda, pus, suc, verí; pesta
tacedum:calla!
taceo:callar, guardar silenci; (+ ac.) ometre
Tacfarinas:Tacfarinas (cap númida)
taciturnitas:silenci, acció de guardar silenci, reserva, discreció, taciturnitat
taciturnus:taciturn, silenciós, callat, mut
tacitus:silenciós, callat, silent, quiet, mut, discret, sord (un so); tàcit, implícit, no escrit, sense comentari; secret, ocult
tactus:toc, contacte, tacte; acció, influència
taeda:teia, fusta de pi, resina de pi; torxa, falla, torxa nupcial, noces
taedet:(+ gen. de cosa i + ac. de persona afectada) enfastidir, fastiguejar, avorrir, enutjar; (sense ac.) fer fàstic, causar enuig
taedium:tedi, avorriment, aversió, enuig; molèstia, incomoditat
Taenarius:de Tènar (ciutat de Lacònia)
Taenarum:el mont Tènar (sovint en plural : Taenara, orum, n.)
taeter:repugnant, repulsiu, horrible, abominable, detestable, infame
Tagus:el Tagus (riu, avui Tajo)
talaria:talars (calçat alat, característic, sobretot de Mercuri), taloneres (instrument de tortura)
talentum:talent (unitat de pes i monetària grega)
talis:tal, semblant, de tal mena; (talis qualis) : tal com
talitrum:ditada, cop donat amb els artells de la mà
talus:turmell, taló; (pl.) osset, dau, taba
tam:(+ adj., + verb, + adv.) tan, talment, tant, com; (tam quam) tan com, de la mateixa manera que; (corr. consecu. tam ut, quin, qui) tan que, fins a un tal extrem que
tamdiu:durant tant de temps; (tamdiu quamdiu, quam, dum, donec, ut) tant de temps com, mentre, fins que, que
tamen:així i tot, tanmateix, malgrat tot
tametsi:encara que, per bé que, i tanmateix, però
tamquam:com, igual que; per exemple; una mena de, quelcom semblant a, com aquell qui diu, diguem-ne; (tamquam si) com si, de la mateixa manera que si
Tanaquil:Tanàquil (muller de Tarquini)
tandem:doncs, en fi, finalment
Tanfana:Tanfana (divinitat germànica)
tango:tocar, palpar, fregar; colpejar; ésser a tocar de; emportar-se; tastar; enganyar, estafar; arribar, atènyer; commoure; tractar de
tanquam:com, igual que; per exemple; una mena de, quelcom semblant a, com aquell qui diu, diguem-ne; (tamquam si) com si, de la mateixa manera que si
Tantalus:Tàntal (heroi castigat als inferns)
tantillum:una quantitat tan petita, tan poc
tantisper:mentrestant, de moment, durant tot aquest temps
tanto:(+ comparatius o expressions de comparació) talment, tant
tantulum:una quantitat tan petita, tan insignificant
tantulus:tan petit, per petit que sigui
tantumdem:igual quantitat, exactament un altre tant, igualment
tantummodo:solament, només
tantum:tant, talment, fins a tal punt; solament, només; (tantum non) gairebé, pràcticament
tantundem:igual quantitat, exactament un altre tant, igualment
tantus:tan gran, tan considerable, tan important; (tantus quantus) tan gran com; (tantus ut) tan gran que
tarditas:lentitud, retard, ineptitud, curtedat (d'enteniment)
tardo:retardar, alentir, contenir; destorbar, impedir; reprimir, refrenar, cohibir, esmorteir; tardar
tardus:lent, pausat; feixuc, enutjós, interminable, tardaner; curt, obtús (d'enteniment); tardà, que s'esdevé tard
Tarentinus:tarentí, de Tarent (ciutat de Calàbria)
Tarpeia:Tarpeia (noia romana que va lliurar Roma als sabins)
Tarquinia:Tarquínia
Tarquiniensis:de Tarquínia (ciutat d'Etrúria)
Tarquinius:Tarquini (rei etrusc de Roma)
Tarraconensis:tarraconense, de la Tarraconense; Tarraconense (província d'Hispània)
Tartara:Tàrtar (regió més profunda dels inferns)
Tartareus:del Tàrtar (regió més profunda dels inferns), infernal
Tartarus:Tàrtar (regió més profunda dels inferns)
Tascus:Tasc
Tasgetius:Tasgeci
Tatius:Taci (rei sabí)
Taunus:Taune (serralada i ciutat de Germània)
taureus:de toro, de cuir
taurus:toro
taxus:teix (arbre)
Taygetus:el mont Taíget (del Peloponnès)
tectum:teulat, teulada, coberta, sostre; edifici, casa, aixopluc, recer, cau, niu
tecum:amb tu
tegimen:coberta, cobert, protecció, refugi; vestit, parrac; cuirassa, casc, gambera, escut; pell, pellofa, closca
tegimentum:coberta, embolcall, protector, funda, protecció, empara
tegmen:coberta, cobert, protecció, refugi; vestit, parrac; cuirassa, casc, gambera, escut; pell, pellofa, closca
tego:cobrir, recobrir, embolcallar, colgar; protegir, defensar, voltar; amagar, dissimular, disfressar, no mostrar
tegula:teula, teulada
tegumentum:coberta, embolcall, protector, funda, protecció, empara
tela:tela, teixit, teranyina, ordit, trama
Telephus:Tèlef (fill d'Hèrcules)
tellus:terra, sòl, terra ferma, terreny, contrada, país
telum:arma llancívola, projectil, dard, fletxa, tret; arma
temerarius:fortuït, accidental, aventurat; irreflexiu, temerari, insensat, agosarat, imprudent
temere:irreflexivament, temeràriament, a la lleugera, perquè sí, casualment
temeritas:temeritat, imprudència, gosadia, lleugeresa, inconsistència; atzar
temero:deshonrar, profanar, violar, ultratjar, embrutar, tacar
Temnii:els habitants de Temnos (ciutat d'Eòlia)
temperamentum:barreja, mescla, combinació; equilibri, moderació, mesura
temperantia:moderació, mesura, temprança, sobrietat, continència, equilibri
temperatura:composició, aliatge, mescla proporcionada; consistència; temperatura
temperatus:temperat (clima); moderat, normal; assenyat, prudent, contingut
temperi:a temps, al moment oportú
tempero:obrar amb moderació, dominar-se; ésser moderat, usar amb mesura, dominar; evitar, abstenir-se; moderar, regular, allunyar de l'excés de; combinar; governar
tempestas:temps, període, època; estat de l'atmosfera, mal temps, tempesta; trastorn, trasbals
templum:temple; espai sagrat, indret consagrat; espai, regió, contrada
temporalis:temporal
temptamen:intent, temptativa, esforç, prova
tempto:palpar, tocar, grapejar; posar a prova, comprovar, explorar, examinar, assajar; intentar guanyar-se, instigar; intentar; atacar, assaltar, afectar; desafiar
tempus:temps, moment, data, instant, període de temps, època; ocasió, oportunitat, moment oportú; circumstàncies, situació
temulentus:embriac
tenax:tenaç, difícil de desadherir, arrapadís, enganxós; ferm, sòlid, consistent; capaç de retenir; aferrat a, avar; constant, inflexible, obstinat, implacable
tendo:estendre, desplegar; oferir; preparar, dreçar; estirar, tibar; dirigir, encaminar; estendre's, atènyer; esforçar-se, intentar
tenebrae:tenebres, foscor; nit; ceguesa, ofuscació; mort; presó; confusió; tenebres en l'esperit o l'enteniment
tenebrosus:tenebrós, fosc, llòbrec, obscur
Tenedos:Tènedos (illeta davant de Troia)
tenellus:tendre, delicat, tou de caràcter
teneo:agafar, subjectar, sostenir; estrènyer, abraçar, contenir; arribar a, atènyer, aconseguir; ocupar; dominar; tenir, posseir; guardar, conservar; persistir; insistir en; detenir, retenir; mantenir; comprendre
teneritudo:tendresa, flongesa
tener:tendre, delicat, tou, flonjo, fràgil; jove; sensible, refinat
tentorium:tenda
tenuis:prim, fi, lleuger, magre; estret; fluid; tènue; poc, escàs, petit, breu; feble, dèbil; pobre, humil; subtil, refinat
tenuitas:primesa, finor, magresa; tenuïtat, lleugeresa, fluïdesa, claredat; escassesa, pobresa, frugalitat; subtilesa, simplicitat
tenuo:aprimar, amagrir; reduir, atenuar, rebaixar; aclarir, esvair, dissipar
tenus:(+ gen. o + abl. posposada) fins a; només en, únicament pel que fa a
tepeo:ésser tebi, temperat, càlid; sentir-se indiferent
tepesco:escalfar-se, entebeir-se
tepidus:tebi, temperat, càlid; indiferent
tepor:tebiesa, escalfor; fredor, manca d'entusiasme
terdeciens:tretze vegades
terebro:foradar, perforar
Terentia:Terència (muller de Ciceró)
Terentius:Terenci (nom de família; comediògraf llatí)
teres:arrodonit, rodó, tornejat, ben proporcionat, elegant, fi
tergeo:fregar, netejar, polir, eixugar; expiar; corregir
tergiversor:cercar un subterfugi, una escapatòria, tergiversar, eludir, vacil·lar
tergo:fregar, netejar, polir, eixugar; expiar; corregir
tergum:esquena; la part posterior, l'altre costat; pell, cuir; superfície
tergus:esquena; pell, cuir
terminus:fita, terme, límit, frontera, fi
ternus:tres cada un, tres a cadascun, tres cada vegada
tero:fregar, refregar; batre, triturar, esclafar; gastar, deteriorar; emprar sovint; freqüentar; consumir, esmerçar
terra:el planeta Terra; el món, la terra; terra ferma; sòl, terreny; contrada, país
Terrasidius:Terrasidi
terrenus:de terra, terrós, de terra ferma, terrestre
terreo:espantar, aterrir, esglaiar; impedir, dissuadir
terrestris:de la terra, terrestre, terrenal
terribilis:terrible, espantós, temible
terrifico:aterrir, terroritzar
terrificus:terrorífic, aterridor, terrible, terrífic
territo:espantar, aterrir, intimidar
terror:por, terror, esglai; notícia esfereïdora
tersus:net, pulcre, polit; refinat, elegant, acurat
tertio:terçar (fer la tercera llaurada de l'any), articular al tercer intent
tertius:tercer, afegit a uns altres dos
ter:tres vegades
tessera:peça quadrada o cúbica; dau; tauleta, téssera, contrasenya, consigna
testamentum:testament
testimonium:testimoniatge, declaració, testimoni, prova
testis:testimoni
testor:invocar com a testimoni, apel·lar a, conjurar; atestar, declarar; palesar, demostrar, testimoniar; fer testament
testudo:tortuga, closca de tortuga, carei, incrustacions de carei; lira; tortuga (coberta que els soldats formaven amb els escuts); teulada
Tethys:Tetis (deessa marina)
Teucria:Troàde (regió de Troia)
Teucri:els troians
Teutoburgiensis:de Teutoburg (ciutat de la Pannònia inferior)
Teutoni:els teutons (poble germànic)
texo:teixir, entrellaçar, trenar; bastir, construir; redactar, compondre
textilis:teixit, fet de teixit, fet de roba, trenat, entrellaçat
textum:teixit, roba, textura, contextura, estructura
Thais:Tais (nom de cortesana grega o romana)
thalamus:cambra, apartament, estatge; cambra nupcial, tàlem, casament, noces
Thaliarchus:Taliarc (nom d'home)
theatralis:del teatre, teatral; fals, histriònic
theatrum:teatre, públic del teatre, escenari
Thebae:Tebes (ciutats de Grècia i d'Egipte)
Theophilus:Teòfil
thermae:termes
Thermodontius:del Termodont (riu de l'Àsia Menor)
thesaurus:tresor, riqueses, cambra del tresor; dipòsit, magatzem
Theseus:Teseu (rei mític d'Atenes)
Thespiae:Thespiae, arum : Tèspies (ciutat de Grècia)
Thessalicus:tèssal, de Tessàlia (regió del nord de Grècia)
Thessalus:tèssal, de Tessàlia (regió del nord de Grècia)
thiasus:tias (dansa en honor de Bacus)
Thoria:(lex Thoria) la llei Tòria
Thorius:Tori (nom de família; tribú de la plebs)
Thracia:Tràcia (regió dels Balcans)
Thracius:traci, de Tràcia (regió dels Balcans)
Thraecius:traci, de Tràcia (regió dels Balcans)
Thraex:traci, de Tràcia (regió dels Balcans); traci (gladiador)
Threicius:traci, de Tràcia (regió dels Balcans)
Thymoetes:Timoetes (nebot de Príam)
thyrsiger:portador del tirs (bastó guarnit d'heura o de fulles de parra, atribut de Bacus);
thyrsus:tirs (bastó guarnit d'heura o de fulles de parra, atribut de Bacus); inspiració
Ti:abreviatura de Tiberius (Tiberi)
Tib:abreviatura de Tiberius (Tiberi)
Tiberinus:el Tíber (riu de Roma)
Tiberis:el Tíber (riu de Roma)
Tiberius:Tiberi (prenom romà; emperador romà)
tibia:flauta, caramella; tíbia, canyella (part anterior de la cama)
tibicen:flautista
tignum:biga, tauló, post
Tigranes:Tigranes (rei d'Armènia)
tigris:tigre, pell de tigre
Tigurinus:Tigurí (cantó helvètic)
Tillius:Til·li
timendus:temible, espantós
timeo:tenir por; (+ dat., pro o de) tenir por per, estar preocupat per; témer, malfiar-se de, tenir por de, que
timidus:tímid, poruc, apocat, prudent, cautelós
Timoneus:de Timó (misantrop atenès
timor:temor, aprensió, por; terror, causa de temença, de preocupació
tingo:banyar, submergir, mullar; amarar, impregnar; tenyir
tinguo:banyar, submergir, mullar; amarar, impregnar; tenyir
tinnio:dringar, retrunyir, fer un so metàl·lic, xiular (les orelles); xisclar
tinnitus:dring, so metàl·lic, retruny, xiulet (de les orelles)
tintino:dringar, xiular (les orelles)
Tiro2:Tiró
tiro:soldat novell, recluta; principiant, novell, novici
Titidius:Titidi
Titius:de Tici
titubo:fer tentines, tentinejar, trontollar; vacil·lar, titubejar; ensopegar, equivocar-se, embarbussar-se, quequejar
titulus:inscripció, placa, làpida, rètol, anunci; títol, encapçalament (d'un llibre, d'un capítol); nom, denominació; pretext, excusa; títol d'honor, fama, reputació
Titus:Titus, Tit
Tmolus:Tmolus (ciutat de Lídia)
toga:toga (vestit del ciutadà romà); vida civil, societat civil, pau, autoritat civil; condició de romà, poble de Roma
togatulus:clientet
togatus:vestit de toga, togat; civil, ciutadà romà; (fabula togata) comèdia togada, de tema romà
togula:petita toga
tolerabilis:sofert, resistent, suportable, tolerable, acceptable, passable
tolero:aguantar, sostenir, sustentar, mantenir; suportar, tolerar, resistir a
tollo:aixecar, alçar, fer créixer; enlairar, enaltir, encoratjar; pujar; collir; emportar-se, agafar; suprimir, descartar
Tolosates:els tolosans (de Tolosa)
tolutim:al trot
tomaclum:salsitxa, botifarra
tondeo:tallar el cabell de, afaitar, rapar, esquilar; podar, esporgar, retallar, segar, pastorar; devorar
tonitrus:tro, estrèpit
tonsor:barber, perruquer
tonsorius:de barber
tonstricula:dim. de tonstrix, -icis (barbera, perruquera)
tormentum:corda, cable; tortura, turment, dolor
torpeo:estar encarcarat, restar paralitzat, atordit, esbalaït; estar ensopit, adormit, restar quiet, immòbil, inactiu, afeblir-se
torqueo:torçar, retòrcer; torturar, turmentar; girar, fer virar (el rumb); corbar, doblegar; fer rodar, fer girar; llançar
torquis:collar; garlanda
torrens:ardent; impetuós, torrencial
torreo:abrusar, torrar, cremar, rostir, coure; assecar, dessecar
torridus:abrusat, torrat, rostit, abrusador, tòrrid
tortus:cargolat, enroscat, arrissat, sinuós, corbat
torus:fil, cordill; protuberància, prominència; coixí, màrfega, llit (triclini, conjugal, funerari)
torvus:malcarat, sorrut, ferotge, feroç, despietat, salvatge, esfereïdor
totidem:el mateix nombre de, tants, els mateixos; (correl. totidem quot, quantum, atque) el mateix nombre de que
totiens:el mateix nombre de vegades, tantes vegades, tan sovint; (correl. totiens quotiens) tantes vegades com
tot:tants, aquest nombre de, el mateix nombre de, un nombre tan gran de; (correl. tot quot) tants com
totus:tot, sencer, la totalitat de, íntegre; tan gran, igual
toxicum:verí, metzina
trabea:tràbea (vestit curt de cerimònia, totalment de porpra o bé blanc amb franges de porpra)
trabs:tronc, arbre, torxa, javelina; biga; vaixell; biga (meteor igni en forma de biga, aeròlit)
tracto:arrossegar, estirar; tocar, palpar; treballar, modelar; maltractar; tenir tractes; comportar-se; tenir cura, administrar; realitzar; tractar, ocupar-se de
tractus:arrossegament, remolc; curs, moviment, desenvolupament; ingestió; estirada, arrencament; traça, solc, traçat; extensió, grandària; regió; continuació, període
trado:fer a mans, passar, lliurar, donar; entregar, trair; confiar, cedir; llegar; explicar, transmetre, referir; ensenyar, comunicar
traduco:portar, transportar, transferir; fer passar a l'altra banda de; fer desfilar; exposar; passar (un període temps); exercir
tragicus:tràgic, de tragèdia; vehement, patètic; horrible, funest
tragoedia:tragèdia, gènere tràgic
traho:arrossegar; portar; arrabassar; arrencar, treure; adquirir; estirar; encongir; engolir; atreure; estendre, allargar; rumiar; atribuir
traicio:llançar a l'altra banda; traspassar, clavar; traslladar; trasportar; fer una travessia
Trajanus:Trajà (cognom de família; emperador romà)
trajicio:llançar a l'altra banda; traspassar, clavar; traslladar; trasportar; fer una travessia
trames:sendera, camí; llit (d'un riu); llenca (de terra), branca (d'una família)
Tranio:Tranió (esclau)
trano:travessar nedant
tranquillitas:calma, bonança; tranquil·litat, serenitat
tranquillus:encalmat, tranquil, plàcid, assossegat, reposat
trans:(+ ac.) a través de, per sobre de, a l'altra banda de, més enllà de
Transalpinus:transalpí, de l'altre costat dels Alps
transcendo:passar per sobre de, travessar, franquejar, transgredir, ultrapassar; pujar
transcribo:transcriure, copiar; adscriure, inscriure, enregistrar; transferir, traspassar, cedir
transcurro:anar corrents, precipitar-se; passar de pressa, travessar corrents; escapar-se a; tractar per sobre; escolar-se
transduco:portar, transportar, transferir; fer passar a l'altra banda de; fer desfilar; exposar; passar (un període temps); exercir
transeo:traslladar-se, anar; passar-se, passar (d'un partit o d'un sentiment a un altre); passar (per, a través de); convertir-se; excedir; passar per alt
transfero:transportar, traslladar, ajornar; canviar de posició, mudar; transcriure; transferir, cedir
transfigo:transpassar, travessar, clavar
transformo:metamorfosar, transformar
transfuga:trànsfuga, desertor, fugitiu
transfugio:passar-se de bàndol, desertar; fugir a través de
transfugium:deserció
transgredior:passar per sobre de, traslladar-se, travessar, canviar; superar, ultrapassar
transicio:llançar a l'altra banda; traspassar, clavar; traslladar; trasportar; fer una travessia
transigo:travessar, traspassar, clavar, enfonsar; dur a terme, acabar (amb); resoldre, arribar a un acord
transilio:saltar a l'altra banda, passar saltant, passar de pressa, de sobte, canviar de cop; saltar per sobre de, ometre, negligir; excedir
transitus:pas, travessada, trànsit; camí; transició, canvi, incorporació, traspàs
translatio:trasllat, transferència, transposició, transplantament; traducció
transmarinus:d'ultramar
transmineo:ressortir (per l'altra banda)
transmitto:transportar, traslladar, enviar, trametre, cedir; travessar, creuar; deixar passar; ignorar
transno:travessar nedant
transpono:transportar, traslladar, transposar, transplantar
transporto:transportar, portar, deportar
transscribo:transcriure, copiar; adscriure, inscriure, enregistrar; transferir, traspassar, cedir
Transtiberinus:transtiberí, de l'altre costat del Tíber
traversus:oblic, transversal; de costat, lateral, desviat; de través, de costat; inesperat
Trebellenus:Trebel·lè (nom d'home)
Trebius:Trebi (nom d'home)
treceni:tres-cents cadascú, tres-cents cada vegada
trecenties:tres-centes vegades
trecenti:tres-cents
tremebundus:trèmul, tremolós
tremendus:terrible, espantós, aterridor
tremens:tremolant, tremolós
tremor:tremolor, estremiment, vibració, espurneig; terratrèmol; terror, motiu de temor
tremo:tremolar, estremir-se, agitar-se, vibrar
tremulus:tremolós, trèmul, que fa tremolar, vibrant, agitat, espurnejant
trepidatio:agitació, desordre, esverament, crispació
trepide:desordenadament, amb esverament
trepido:agitar-se, esvalotar-se; afanyar-se, precipitar-se; inquietar-se, amoïnar-se, tremolar de por, tenir por de, témer que; tremolar, brandar, trontollar
trepidus:inquiet, neguitós, esverat, poruc; trèmul, tremolós, agitat, trepidant, inquietant
tres:tres
tresviri:triümvirs (membres d'una comissió de tres persones designada per a una comesa específica)
Treviri:trèver (un poble gal)
triangulus:triangular, de tres cantons
tribunal:tribunal, judici, estrada, tarima; plataforma, taulat; monument funerari
tribunatus:tribunat, dignitat de tribú
tribunicius:tribunici, d'un tribú, dels tribuns (militars o de la plebs)
tribunus:tribú (nom de diversos magistrats, oficials i funcionaris); (tribunus plebis) tribú de la plebs (magistrat encarregat de defensar dels interessos de la plebs)
tribuo:repartir, distribuir, dividir; concedir, atorgar, retre, dedicar; atribuir, imputar
tribus:tribu (divisió del poble romà); (pl.) el poble, les masses
tributarius:tributari, de pagament
tributum:impost, contribució, tribut, ofrena
triceni:trenta cadascú, trenta cada vegada
tricensimus:trentè
tricenus:trenta cadascú, trenta cada vegada
tricies:trenta vegades
triclinium:triclini (grup de tres llits en què els romans es reclinaven per menjar i que s'estenia als costats de la taula), menjador
tricorpor:de tres cossos
tridens:trident
triduum:període de tres dies
triennium:període de tres anys, trienni
triens:un terç; trient, terç d'un as (moneda); copa d'un terç de peu de gruix
trieteris:trienni, període de tres anys
triformis:de tres formes, triforme, triple
Trigemina:la porta Trigèmina (de Roma)
trigeminus:trigèmin
triginta:trenta
trimembris:de tres cossos
Trinacrius:sicilià (Sicília = illa de tres angles)
trinoctialis:de tres nits seguides
trinoctium:tres nits seguides
Trinovantes:els trinovants (poble de la Britània)
Trio:Trió (sobrenom romà)
tripertito:en tres parts, per tres parts
triplex:triple, tres alhora
tripus:trípode, trespeus
triremis:de tres rengles de rems, trireme
tristiculus:dim. de tristis, -e (trist)
tristimonia:tristesa, abatiment
tristis:trist, afligit, abatut, apesarat, amarg, fúnebre; terrible, esfereïdor, sinistre, funest, tenebrós; violent, dur, desagradable; auster, sever, malhumorat
tristitia:tristesa, pena, abatiment, tristor, amargor; rigor, duresa, severitat, austeritat
tris:tres vegades
triticum:blat, menjar, blat, pa
Tritonia:Tritònia (epítet de Minerva)
Tritonis:Tritònia (epítet de Minerva)
Triton:Tritó (ésser marí, fill de Neptú)
triumphalis:triomfal, del triomf, insigne pels triomfs que s'hi han obtingut, distingit amb el triomf, victoriós
triumpho:rebre els honors d'un triomf, celebrar un triomf, triomfar, desfilar a la processó del triomf, exultar, felicitar-se; ésser la causa d'una celebració triomfal
triumphus:triomf, celebració d'un triomf (entrada solemne a Roma en processó en honor d'un general victoriós i, per ext., festa per a celebrar una victòria); victòria
Trivia:epítet de Diana (deessa de les cruïlles)
trivium:trivi, cruïlla (de tres camins), plaça
Trojanus:troià
Troja:Troia (ciutat de Frígia)
trucido:matar, assassinar en massa, exterminar, degollar, sacrificar (animals)
truculentia:rudesa, brutalitat; inclemència (del temps)
truculentus:ferotge, salvatge, cruel, atroç, brutal, truculent; perillós, temible
trudo:empènyer, impel·lir, forçar, constrènyer; dur, dirigir; treure (flors, brots), brotar, créixer; seguir, anar darrere
trunco:amputar, tallar, privar de, esporgar, truncar, escapçar, matar
truncus2:tronc, soca (d'arbre), bust, tors; fust (de columna)
truncus:mutilat, esbrancat, mancat de, trencat, arrencat, amputat, incomplet, imperfecte, defectuós
trux:ferotge, salvatge, cruel; imclement (el temps)
Tubantes:els tubants (poble de la Germània)
tuba:trompeta, trompa, corneta (per als tocs militars i per a d'altres cerimònies); avís, anunci; vers èpic; tub; instigador
Tubero:Tuberó (cognom de família; historiador)
tubicen:trompeter
tuccetum:carn adobada (de porc o de bou)
Tuditanus:Tudità (historiador)
tueor:mirar, contemplar, veure; vetllar per, protegir, preservar, defensar; mantenir, sostenir, conservar, tenir cura de
tugurium:barraca, cabana, caseta
Tulingi:els Tulinges (poble de Bèlgica)
Tullianum:Tul·lià (cel·la subterrània de la presó de Roma)
Tullia:Túl·lia (filla de Ciceró)
Tullius:Tul·li (nom de família; Servi Tul·li, rei de Roma; M. Tul·li Ciceró, orador)
Tullus:Tul·lus (tercer rei de Roma)
tumefacio:inflar
tumeo:estar inflat, ésser farcit, ple a vessar de; créixer, aixecar-se; agitar-se, estar inflamat (de còlera, d'inquietud), ésser a punt d'esclatar; envanir-se
tumesco:inflar-se, créixer; inflamar-se (d'orgull), de passió); covar
tumidus:inflat, botit, túmid, túrgid, molsut, ple de suc; amb protuberàncies, bombat, convex, sobresortint; ardent, enfurit, orgullós, ampul·lós
tum:llavors, aleshores, en aquell moment, en aquell temps; seguidament, immediatament després, a més a més; doncs així, en aquest cas, per consegüent
tumor:inflor, infladura, turgència; trasbals, agitació, furor, exaltació, còlera, pompositat
tumultuarius:enrolat precipitadament, reclutat durant una revolta; improvisat, casual, fortuït
tumultuor:esvalotar, agitar-se, fer renou, revoltar-se, pertorbar
tumultus:enrenou, esvalot, aldarull, fragor; revolta, tumult, esclat d'un conflicte, incursió, atac sobtat, desordre, confusió
tumulus:turó, pujol, protuberància; túmul, tomba (sepulcre de terra amuntegada)
tunc:llavors, aleshores, en aquell moment, en aquell temps; seguidament, immediatament després, a més a més; doncs així, en aquest cas, per consegüent
tundo:pegar a, copejar, picar a, ferir-se, batre (les onades); aixafar, moldre; importunar, turmentar
tunica:túnica (vestit que ambdós sexes portaven o sota una altra peça o sola); membrana, closca, escorça
tun:tune (tu, -ne)
Turannius:Turanni
turba:desordre, aldarull, agitació, turbulència, gresca, sarau; multitud, gernació, turba, massa, colla, grup
turbatio:agitació, convulsió, trasbalsament, alteració
turbator:agitador, perturbador, instigador
turbatus:turbulent, agitat, pertorbat
turbide:desordenadament, facciosament
turbidus:turbulent, agitat, violent, tempestuós, tèrbol; obscur, fosc, opac, tenebrós; confús, desordenat, inquiet; turbulent, revoltós, sediciós, trastornat
turbo2:remolí, terbolí (de vent, d'aigua); tràngol, tropell; fus, baldufa, con; moviment de rotació, roda
turbo:agitar, remoure, bellugar, torbar; esvalotar-se, armar enrenou; desordenar, capgirar, deformar, desbaratar; inquietar, trasbalsar; revoltar, amotinar
turbulentus:agitat, turbulent, desassossegat, insensat, subversiu, sediciós; borrascós, revolt, tèrbol, desordenat
turdus:griva, tord (ocell)
turgeo:estar inflat, inflar-se, botir-se; ésser ampul·lós; estar irritat
turgesco:inflar-se, botir-se
turgidus:inflat, engrossit, túrgid; abrandat, exaltat; ampul·lós
turma:esquadró, turma (unitat de cavalleria originàriament de trenta homes); colla, multitud
turpest:turpe est
turpe:vergonyosament, indecentment, de forma obscena
turpis:lleig, desagradable de veure, de sentir, fastigós, repugnant; vergonyós, indigne, oprobiós; vil, infame, deshonest, obscè
turpiter:lletjament, d'una manera repugnant; vergonyosament, deshonrosament
turpitudo:lletjor, vergonya, vilesa, obscenitat, mala reputació, descrèdit
turpo:embrutar, enlletgir, desfigurar, deshonrar
Turranius:Turrani
turris:torre; torre de fusta (giny de guerra); castell, palau; colomar
turritus:cenyit de torres, fortificat amb torres, torrejat, coronat de torres, semblant a una torre
turtur:tórtora
Tuscia:Etrúria
Tusculanum:vil·la de Túscul
Tuscus:etrusc
tussio:tossir
tutamentum:protecció, defensa, baluard
tutela:protecció, defensa, custòdia, manteniment, tutela, tutoria; protector, defensor, divinitat protectora, protegit, pupil
Tutidanus:Tutidà
tutor2:protegir, defensar, vetllar per, protegir-se de, guardar-se de
tutor:defensor, protector, guardià; tutor
tuto:sense perill, sense risc, amb tota tranquil·litat
tu:tu, de tu, a o per a tu, et
tutus:segur, protegit, a cobert; immune, sa; exempt de perill, sense risc; lleial, fiable, de confiança, inofensiu, innocu; vigilant, atent
tuus:teu, teva; partidari teu; que és sota el teu domini, propi de tu; el teu benvolgut
Tydides:Tidida, fill de Tideu
tympanum:timbal frigi (instrument musical usat en el culte de Cíbele i en el de Bacus), pandero, tamborí; politja; roda sense radis; timpà (arquitectònic)
typhonas:terbolí, remolí de vent, tifó
tyrannus:tirà (a les ciutats gregues, governant que s'havia emparat injustament del poder suprem), sobirà, monarca, dèspota, tirà
Tyrius:tiri, cartaginès
Tyrrhenus:etrusc
uber:pit, mamella, mugró; fecunditat del sòl
ubertim:copiosament, sense parar, abundantment
Ubii:els ubis (poble germànic)
ubi:on, allà on, en una situació en què, on?, en quin lloc?;  conj. quan
ubique:pertot, a tot arreu, en qualsevol indret
udus:humit, xop, impregnat d'aigua; begut, ebri
ulciscor:venjar-se (de), castigar, venjar, vindicar
Ulia:Úlia (ciutat prop de Còrdova)
uligo:saó, humitat (natural de la terra)
Ulixes:Ulisses (heroi grec)
Ulixus:Ulix
ullus:(en or. neg.) cap, cap altre, ningú, res; (en or. interr. i cond.) algun, cap, un, algú
ulmus:om, fusta d'om
ulterior:de més enllà, de l'altre costat, ulterior; més distant, més allunyat; (com a cosa suplementària) de més enllà, res més
ulterius:més lluny, més enllà, més endavant; prep. + ac.: més enllà de
ultimus:el més llunyà, el més remot, el més distant; el més remot, el més antic; últim, darrer, final, definitiu; extrem, el més elevat, suprem; el més baix, inferior
ultio:venjança, revenja, càstig
ultra:més enllà, a l'altra banda, més lluny; a més a més; prep. + ac. : més enllà de, a l'altra banda de; després de; (qualitat) més que, per sobre de
ululabilis:penetrant, cridaner (veu)
ululatus:xiscle, udol, esgarip, clamor, cridòria
ululo:udolar, ressonar, fer xiscles, clamar, vociferar; proclamar, invocar amb udols o crits
ulva:alga, jonc, ulva (planta aquàtica)
umbraculum:umbracle, recer, ombratge, para-sol, ombrel·la
umbra:ombra; obac, ombratge, penombra; refugi, empara; retir, vida aïllada; espectre, fantasma; aparença; paràsit
umbrosus:ombrívol, obac, fosc, ombrós, que fa ombra
umeo:estar humit, estar moll
umerus:espatlla, muscle, llom, bescoll; coll, replà (d'una muntanya)
umiditas:humiditat
umidus:humit, moll, xop, plujós; líquid
umor:humitat, aigua, mullena; humor, fluid corporal; suc, licor, líquid
umquam:(en or. neg.) mai; (en or. cond. o interr.) alguna vegada, mai; (en or. afirm.) un dia, alguna vegada
una:juntament, en companyia, ensems, tot plegat; alhora, al mateix temps, a l'una
unanimus:unànime, concorde, que actua en acord
unctio:unció, frega, fricció, ungüent
unctito:untar-se sovint
unda:ona, onada; mar, maror; corrent, fluid, aigua; multitud
undecim:onze
undecimus:onzè
undecumque:des de qualsevol banda, d'on sigui
unde:(interr.) d'on?, de quin lloc?, de qui?, per qui?, de què?, per què?; (rel.) d'on, des d'on, de qui, del qual, amb què, per la qual cosa
undeviginti:dinou
undique:des de tots costats, de totes bandes, pertot arreu, pertot, arreu
undo:agitar-se, arrissar-se, encrespar-se; brollar, rajar, escolar-se; vessar, inundar-se, amarar-se; onejar; abundar
Unelli:els unels (poble que habita al llarg de l'Oceà)
unetvicesimanus:soldat de la vint-i-unena legió
unetvicesimus:vint-i-unè
ungo:untar, amanir, condimentar; ungir, fregar amb ungüents, perfumar
unguedo:ungüent
unguentatus:perfumat, untat d'ungüent
unguentum:ungüent, perfum
unguis:ungla; urpa, grapa, unglot, peülla; ganxo, garfi
unguo:untar, amanir, condimentar; ungir, fregar amb ungüents, perfumar
unice:d'una manera única, especialment, particularment
unicus:sol, únic; excepcional, sense parió
unigenitus:únic (nascut sol)
universitas:totalitat, conjunt, univers
universus:sencer, tot, complet, enter; global, del tot; (pl.) tots plegats, tots sense excepció, tots; tot de cop, tot a l'una; general, universal, de tothom
unquam:(en or. neg.) mai; (en or. cond. o interr.) alguna vegada, mai; (en or. afirm.) un dia, alguna vegada
unusquisque:cadascú, cada un, cada
unus:un, un sol; el mateix, un mateix; únic; el que més, un per excel·lència; qualsevol, un qualsevol; algun, un cert
urbanitas:vida ciutadana, vida a Roma; refinament, finor, delicadesa, urbanitat, cortesia
urbanus:urbà, de la ciutat (sovint Roma), ciutadà, civil, domèstic; elegant, cortès, educat (a l'estil de ciutat), fi, distingit, refinat; graciós, descarat, atrevit
urbicus:de la ciutat, ciutadà, urbà, de Roma
urbs:ciutat; els habitants d'una ciutat; la ciutat, Roma
urceolus:gerreta, garrafeta
uredo:cremada (a les plantes, per efecte d'una glaçada); picor, pruïja, cremor
urgeo:estrènyer, prémer, batre; empènyer; aixafar, oprimir; perseguir, atacar; amenaçar; aclaparar, turmentar; afanyar-se a; acuitar, apressar, urgir
urgueo:estrènyer, prémer, batre; empènyer; aixafar, oprimir; perseguir, atacar; amenaçar; aclaparar, turmentar; afanyar-se a; acuitar, apressar, urgir
Urgulania:Urgulània (amiga de Lívia)
Urgulanilla:Urulanil·la
urina:orina, orins
urna:gerra; urna (electoral, cinerària, de sorteigs); mesura de capacitat
uro:cremar, incendiar, calar foc, incinerar; rostir, socarrar; abrusar (el sol); corroir, encetar, irritar; inflamar, consumir (una passió)
ursa:óssa
ursus:ós
Usipetes:els usipets (poble germànic)
usitatus:usual, habitual, acostumat
usquam:enlloc, en cap lloc, en algun lloc, en qualsevol lloc
usque:fins, fins a; adv. : contínuament, sempre, sense interrupció; (+ in, + ad, + ciutats o + adv.) fins a; (+ ab, + ex o + abl.) des de
usucapio:usucapió (adquisició del domini d'una cosa per una perllongada possessió)
usumfructum:ús de fruit, emprament, dret d'utilitzar una cosa
usura:gaudi, ús; (d'un crèdit) interès, rèdit
usurpatio:presa de possessió, ús de fet (d'una propietat), usurpació, apropiació indeguda; ús, utilització, emprament
usurpo:prendre possessió de, usurpar; realitzar, dur a terme; fer ús de, fer servir; anomenar; percebre
ususfructus:ús de fruit, emprament, dret d'utilitzar una cosa
usus:ús, emprament, aplicació; gaudi, servei; dret d'ús; pràctica, exercici, acció, experiència; tracte, relacions; utilitat, profit, valor; exigències
utensilia:(tot allò que és útil a les nostres necessitats) utensilis, mobles; mitjans de vida, provisions
uter:(interr.) quin dels dos?; (rel.) qualsevol dels dos, aquell de tots dos que; (indef.) l'un o l'altre dels dos
uterque:cada un dels dos, l'un i l'altre, ambdós
uterus:ventre, cavitat abdominal; úter, matriu, fill no nascut, embaràs; cavitat, costat
utilis:útil, profitós, bo, convenient; que fa servei, capaç
utilitas:utilitat, profit, interès, avantatge; conveniència, oportunitat, necessitat
utinam:tant de bo (que)!, així (s'esdevingui que)!
ut:(+ ind.) quan, des que; (+ subj.) per tal que, que (final. o verb de voluntat), de manera que (conseq.); adv. : com, tal com
utique:sense condicions, absolutament, sigui quin sigui el cas; sens dubte, certament; necessàriament, per força, si més no; almenys, com a mínim; especialment, sobretot
utor:(+ abl.) usar, fer ús de, emprar, fer servir; servir-se, valer-se, aprofitar-se de; dedicar-se a; basar-se en; relacionar-se amb; experimentar, gaudir de
utpote:ja que, com és natural, i és que
utqui:= ut
utriculus:petit ventre, úter; clova, clofolla
utrimque:per ambdós costats, pels dos extrems, per tots dos costats, per ambdues bandes
utrum:(correl. amb interr. doble, utrum an, -ne) és que o?, si o?
uva:raïm, penjoll de raïm, vinya; penjoll, inflorescència (d'altres plantes)
uvidus:humit, xop, amarat, arrosat, regat, refrescat
uxor:esposa, dona, muller
uxorius:de dona casada, d'esposa; esclau de l'esposa, sotmès a l'esposa
vacatio:exempció, dispensa, privilegi, benefici, excusa; absència; oci, descans, treva, respir
vacca:vaca
vacillatio:balanceig, vacil·lació
vacillo:vacil·lar, tentinejar, tremolar, trontollar, flaquejar
vacivus:buit, desocupat, lliure, mancat de (+ gen.)
vaco:ésser, restar buit, lliure, desocupat, vagar; (+ abl. o + ab) ésser mancat de, estar exempt de; sobrar (temps, esforç); descansar, tenir lleure; dedicar-se a
vacuefacio:buidar, evacuar, desguarnir, desembarassar
vacuum:el buit
vacuus:buit, desocupat; indefens; solitari, buit de, abandonat per; lliure, obert; vacant; (+ abl., + gen. o + ab) exempt de, mancat de; sense atributs; il·lusori; ociós, de lleure
vadimonium:compromís, garantia de comparèixer (a una citació), compliment d'un compromís
vado:caminar, marxar, anar (apressadament), anar-se'n, avançar
vadosus:envoltat d'aigües baixes, ple de guals
vadum:baix, baixos, gual; pas difícil, zona perillosa; llit, fons (del mar, d'un riu); (pl.) les aigües, les onades
vae:ai!, pobre de!, ai las!
vafer:astut, enginyós
vagina:beina, estoig, pellofa
vagitus:gemec, plor, bram
vagor:anar d'ací d'allà, moure's d'un costat a l'altre, errar; estendre's, propagar-se; extraviar-se, perdre's, vacil·lar; divagar, procedir sense ordre ni concert
vagus:errant, erràtic; sinuós, zigzaguejant, inestable, inconstant, voluble; dispers, escampat, desordenat, espontani, confús, imprecís
Vahalis:el Vahal (riu Waal, braç del Rin)
valde:molt, extremament, força; vigorosament, sorollosament; (en una resposta) sens dubte
vale:adéu, estigues bo
valeo:ésser fort; ésser poderós, ésser eficaç; excel·lir, prevaler, ésser capaç de; influir; ésser útil; valer; significar; estar bé de salut
Valeria:Valèria (nom de dona)
Valerius:Valeri (nom de família)
valesco:enfortir-se, reforçar-se
valetudo:salut (bona o mala), malaltia
validus:fort, robust, vigorós, ferm, sòlid; potent, puixant; intens, impetuós, eficaç; sobresortint, significatiu; sa, bo, substanciós
valitudo:salut (bona o mala), malaltia
vallaris:relatiu a l'estacada d'una fortificació; (corona uallaris) corona val·lària (concedida al soldat que travessava primer l'estacada enemiga)
vallis:vall
vallo:envoltar d'un baluard, fortificar amb una estacada, envoltar d'una tanca, envoltar, protegir, defensar
vallum:estacada (que coronava el terraplè d'una fortificació), fortificació, defensa, protecció, baluard
valvae:batents, porta de doble batent, plegable
vanesco:esvair-se, desaparèixer, esdevenir inútil, ineficaç, irrellevant
Vannius:Vanni
vanus:buit, sense contingut, migrat, privat de; inútil, infructuós, ineficaç; neci, estúpid, presumptuós; va, irreal, il·lusori, aparent; fals, infundat
vaporosus:fumós
vapor:vapor, fum, escalfor, ardor
vapulo:ésser apallissat, assotat, colpejat, rebre cops; ésser batut, escomès, derrotat
Varianus:de Varus
varietas:varietat, diversitat, variació, tipus; versatilitat, volubilitat; discrepància, divergència, incongruència; vicissitud
Varilla:Varil·la
vario:variar, diversificar, modificar, transformar, alterar; acolorir, pintar de diversos colors; diferir, canviar, transformar-se, divergir, fluctuar
varius:variat, divers; virolat; variable, mudadís; indecís, incert, voluble, inconstant
Varro:Varró (nom de família; erudit romà)
Varus:Varus (nom de família; llegat romà derrotat pels germànics)
vasculum:recipient petit, vaset, càpsula, alvèol
vastatio:devastació, destrucció, estrall
vastitudo:ruïna, misèria, enormitat
vasto:devastar, destruir, assolar, despoblar
vastus:buit, desert, abandonat, assolat, devastat, desolat; vast, immens, enorme, extraordinàriament fort, intens
vasum:com uas, uasis : vas, recipient, atuell, estri, bagatge (dels soldats)
vas:vas, recipient, atuell, estri, bagatge (dels soldats)
vates:endeví, profeta, poeta
vaticinatio:predicció, oracle, profecia, vaticini
vaticinor:vaticinar, pronosticar, predir, profetitzar, parlar sota inspiració divina; desvariejar, delirar, dir extravagàncies
Vatinius:Vatini (nom de família)
vatis:endeví, profeta, poeta
vecors:foll, trastocat, forassenyat, insensat, extravagant
vectarius:que porta, que estira
vectatio:vectació, acció d'ésser transportat en un vehicle
vectigal:impost, tribut, cànon, contribució (pròpiament renda obtinguda pel lloguer o la concessió d'una part del domini públic); renda, ingressos privats
vectigalis:dels tributs, relatiu als impostos, qui paga un impost, tributari, que produeix diners, rendible, productiu (uectigal, alis, n. : impost)
vecto:transportar, portar, traginar
vectura:transport; preu del passatge
Vedius:Vedi
vehemens:violent, furiós, impetuós, exagerat, fort, intens, ardent, punyent; enèrgic, vehement, poderós; potent, eficaç; sòlid, gruixut
vehementer:violentament, apassionadament, enèrgicament, intensament, vivament, amb vehemència; extraordinàriament, terriblement, en gran manera, súmmament
vehiculum:mitjà de transport, vehicle, carruatge, carro
veho:transportar, portar, dur (sobre l'esquena, al damunt, en un vehicle o en un vaixell); sostenir, aguantar; navegar, cavalcar, viatjar (en un vehicle)
Veiens:de Veies (ciutat d'Etrúria)
velabrum:tendal (que s'estenia sobre el teatre)
velamen:cobertura, embolcall, vel, vestit, roba, pell, despulla (d'un animal)
Velanius:Velani (nom d'home)
Velinus:: de Vèlia (ciutat de Lucània)
velitor:arremetre, combatre; amenaçar de, barallar-se
Velleius:Vel·lei (nom de família)
vellico:pessigar, picar, picotejar; censurar, denigrar; punxar, burxar, esperonar
vello:arrencar, arrabassar; treure, extreure (del cos), depilar, plomar, arrencar la llana de; estirar; destruir
vellus:llana, toís, velló, pell (d'animal), drap, embolcall, cinta de llana, flocs (de llana, de seda, de neu, de núvols)
velocitas:velocitat, rapidesa, agilitat, vivesa
velociter:ràpidament
velo:cobrir, vestir, tapar; recobrir, coronar, cenyir, guarnir, decorar; amagar, dissimular
velox:ràpid, veloç, lleuger, àgil, fugisser, esmunyedís, prompte, prest
vel:si vols, fins i tot, encara que sigui; si més no, de totes maneres, potser; per exemple, com és ara; realment; conj. : o, o bé; o més ben dit, o més aviat
velum:vela; lona, tela, tendal, cortina, vel
veluti:per exemple; com, de la mateixa manera com, igual que, com si diguéssim; com a
velut:per exemple; com, de la mateixa manera com, igual que, com si diguéssim; com a
venabulum:dard, venable
venalis:que és en venda; corruptible, subornable
venaticus:de caça (dit d'un gos)
venatio:caça, cacera, espectacle de cacera al circ
venator:caçador; investigador, espia
venatus:caça, cacera
vena:vena, artèria, vas sanguini, pols; feix conductor (de saba), veta (d'una pedra), fissura (d'un mineral, d'una fusta), canal; essència, moll; inspiració, vena
venditator:propagandista
venditio:venda, adjudicació (de la recaptació dels impostos)
vendito:posar en venda, intentar vendre, vendre, negociar, traficar; fer propaganda, anunciar; cercar el favor de, intentar guanyar-se, ostentar
vendo:vendre, vendre's, fer guanyar clients a, fer que es vengui, donar prestigi a
venefica:bruixa, emmetzinadora
veneficium:malefici, sortilegi, beuratge (màgic), enverinament, emmetzinament, verí, metzina
veneficus:bruixot, emmetzinador
veneno:emmetzinar, embruixar, impregnar, tenyir
venenum:droga, metzina, poció, beuratge, verí; tint, tintura
venerabilis:venerable, respectable, august, respectuós
veneratio:veneració, respecte religiós, reverència, devoció, homenatge, pregària
Venerius:de Venus, eròtic, apassionat
venero:adorar, venerar, honorar, pregar, demanar, suplicar
Veneticus:dels vènets (poble de l'actual Vènet)
Veneti:els vènets (poble de l'actual Vènet)
Venetus:vènet (individu d'un poble de l'actual Vènet)
venia:favor, mercè, gràcia, permís, indulgència, excusa, justificació; perdó, remissió
venio:venir, arribar, anar, acostar-se; presentar-se, sorgir, aparèixer, néixer; atènyer, arribar a, aconseguir; convertir-se en, esdevenir
venor:caçar; cercar, perseguir
venter:ventre, panxa, budells, tripa, abdomen; si, entranyes (de la mare); convexitat, protuberància
ventilo:airejar, ventejar, ventilar; brandar, atiar, agitar
ventito:venir, anar sovint a, freqüentar
ventosus:exposat al vent, batut al vent, ventós, format, produït pel vent, ple d'aire, inflat; lleuger, veloç com el vent; voluble, inconstant; presumptuós, va
ventus:vent, vent favorable, buf, bufada, flatulència; vents de la fortuna, sort
venum:a vendre, per vendre, en venda
venustas:bellesa (física), encís, elegància; enginy, gràcia, agudesa; goig, alegria
venustulus:dimin. de uenustus, -a, -um (encantador)
venustus:elegant, encisador, encantador, formós; enginyós, graciós, polit, refinat; simpàtic, amable
venus:Venus (deessa de l'amor)
vepres:arç, matoll espinós
Veragri:els veragres (poble de l'actual Suïssa)
Verania:Verània
Veranius:Verani
verbera:assot, corretja, fuet, flagell, fuetades, flagel·lació; cop, embat, fustigació, atac
verbero2:carn de fuet, perdulari
verbero:assotar, flagel·lar, fuetejar, colpejar, batre, ferir, fustigar
verbum:mot, terme, paraula, discurs; (pl.) aparença, meres paraules; expressió, frase, dita, fórmula
Vercingetorix:Vercingètorix (cabdill dels gals)
verecundia:modèstia, reserva, moderació; respecte, aprensió, escrúpol; vergonya, timidesa, pudor
verecundus:reservat, discret, púdic, ple de modèstia, decorós, sobri, contingut, vergonyós
verendum:(pl.) les parts sexuals, les vergonyes
verendus:respectable, venerable, temible
vereor:reverenciar, tenir respecte a; témer, tenir por de, no gosar; témer que, no sigui que, preocupar
vere:veritablement, realment, de debò, veraçment, amb franquesa, pròpiament, justament
Vergiliae:Plèiades (constel·lació)
Verginius:Vergini
vergo:inclinar-se, estar inclinat, fer baixada; estar encarat, orientat, mirar; acostar-se (un període de temps); lliscar, enfonsar-se; ésser propens, decantar-se
veritas:la veritat, el ver, sinceritat, franquesa, rectitud; realitat; norma, exactitud, precisió
vernaculus:criat a casa, domèstic, fabricat a casa; natiu, vernacle, del terrer
verna:esclau nascut a la casa de l'amo; bufó; indígena
vernus:primaveral
vero:realment, veritablement, de debò, certament, sens dubte, del tot; en realitat, de fet, fins i tot; pel que fa a; conj. : però, en canvi, i
ver:primavera
verres:verro, porc
verro:escombrar, fregar, passar tocant, passar a frec de, solcar, arrossegar; recollir, arreplegar, endur-se
versiculus:dimin. de versus, -us (vers)
versipellis2:que canvia de forma (uersipellis, is : home-llop)
versipellis:home-llop
verso:fer girar, fer rodar, girar, remenar, agitar; rebolcar, fer rebolcar, regirar-se; dirigir (a l'una banda i a l'altra); expressar de diverses maneres; meditar
versor:trobar-se, restar, viure, freqüentar; ocupar-se de, dedicar-se a; ésser involucrat, embolicat en, tenir a veure amb; comportar-se, actuar, tenir lloc
versus:solc, rega; rengle, filera; línia, ratlla (de text), vers; giragonsa
vertex:remolí, terbolí (de vent, d'aigua); coroneta del cap; cim, punta
verto:fer girar, girar; donar voltes; capgirar; destruir; desenvolupar-se; canviar; dirigir; lliurar; desplaçar-se; convertir; substituir; traduir
veru:ast, llança
verum:però, però alhora, però de fet, tanmateix, però en veritat; (després de neg.) ans, sinó; adv. : veritablement, en veritat, realment
verus:veritable, autèntic, natural; cert, verídic, sincer; just, honrat, recte, correcte
verutum:dard
vervex:moltó; (insult) beneit, estúpid
vesania:follia, bogeria, deliri, manca de seny
vesanus:foll, boig, insensat; furiós, esverat
vescor:alimentar-se de, viure de, menjar-se; fer servir, fruir de
Vescularius:Vesculari
vesica:bufeta, veixiga; bossa; butllofa, quist
vespa:vespa
vesper2:vespre, vesprada; ponent, occident
vesperasco:fer-se fosc, vesprejar
vespera:vespre, vesprada
vesper:vespre, vesprada; ponent, occident
Vestalis:vestal, de Vesta (deessa romana del foc de la llar)
Vesta:Vesta (deessa de la llar)
vester:vostre, de vosaltres
vestibulum:vestíbul, entrada, llindar, començament
vestigium:planta del peu, petjada, empremta; posició, indret (on algú s'està dret); petja, pista, traça, rastre, trajectòria; senyal, marca, vestigi, restes
vestimentum:vestit, roba; vànova, flassada
vestio:vestir, anar vestit; cobrir, guarnir
vestis:vestit, vestidura, indumentària, roba, tela, drap; despulla (de serp); teranyina; borrissol
vestitus:vestit, vestuari, rober; revestiment, ornament
Vesuvius:Vesuvi (volcà prop de Nàpols)
veteranus:madur, vell, veterà, experimentat (ueteranus, i, m. : veterà, home experimentat)
veto:prohibir, vedar, privar; oposar-se a, rebutjar; obstruir, impedir, defensar de
Vettius:Veti
vetulus:que tira a vell
Veturia:Vetúria (mare de Coriolà)
vetustas:vellesa, antiguitat, antigor, temps antics; cronicitat (de les malalties); pas del temps, llarga durada
vetustus:vell, antic, vetust; crònic; prolongat
vetus:vell, antic; veterà, experimentat, avesat a; crònic
vexillarius:portaestendard; (pl.) soldats de destacament
vexillum:estendard, ensenya (d'un destacament, d'un general, d'una colònia), destacament
vexo:colpejar, malmenar, ferir; atacar, hostilitzar, combatre; afligir, turmentar, trastornar, trasbalsar, maltractar, vexar
via:camí, via, carrer; conducte, canal; viatge, marxa, curs, trajectòria; mètode, mitjà, procediment
viaticum:provisions o diners per a un viatge, viàtic; peculi dels soldats (adquirit del botí)
viaticus:de viatge
viator:vianant, viador, viatger; missatger oficial
Vibidius:Vibidi
Vibilius:Vibili
Vibius:Vibi (nom d'home)
vibro:agitar, brandar, bellugar, balancejar; arrissar; llançar; tremolar, trepidar, vibrar
Vibulanus:Vibulà
Vibulenus:Vibulè (nom d'home)
vicarius:suplent, substitut, representant
vice:(+ gen.) en comptes de, a la manera de
viceni:vint cadascú, vint cada cop
vicenus:vint cadascú, vint cada cop
vicesimanus:soldat de la vintena legió
vicesimus:vintè
vicies:vint vegades
vicinia:rodalia, veïnatge, veïnat, veïns, proximitat, semblança
vicinitas:rodalia, proximitat, veïnatge, veïnat, semblança
vicissim:alternativament, al meu, teu, seu torn, per torns; inversament, en canvi, per contra, mútuament
victima:víctima
victito:viure, mantenir-se, fer la viu viu
victoria:victòria, triomf
victor:vencedor, victoriós
victrix:victoriós, triomfant, vencedor, anunciador d'una victòria, que simbolitza la victòria
victus:alimentació, aliment, menjar, manera de viure, gènere de vida
vicus:barri, carrer, poble, llogarret
videlicet:és evident que, és clar que, evidentment, sens dubte; és a dir
video:veure, veure-hi; trobar-se amb; notar; conèixer; adonar-se de, considerar; ocupar-se de (uideor, eris, eri, uisus sum : semblar; creure; ésser considerat; plaure)
viduo:privar, buidar, despullar de; deixar vídua
viduus:vidu, sense espòs, sense amant; nu, mancat de, privat de, sense
viduvium:viduïtat
vigeo:tenir força, vigor, ésser ple de força, créixer, seguir vigent; ésser puixant, florir, prevaler, excel·lir
vigil:despert, vigilant, atent; de vetlla, d'insomni
vigilia:vetlla, vigília; guàrdia, sentinella, guaita, patrulla; atenció, vigilància
vigilo:estar despert, desvetllat, vetllar, deixondir-se, despertar-se, llevar-se, estar a l'aguait; passar despert, en vetlla, vigilar (durant la nit)
viginti:vint
vigor:vigor, energia, força; (pl.) esforços
vilicus:majordom, masover (d'una hisenda), administrador, intendent
vilis:barat, de baix preu; de poc valor, de poca categoria, de poca importància, vil, menyspreable, de baixa estofa, corrent, comú, vulgar
vilitas:barator, baix preu; baixesa, vilesa, vulgaritat; poc valor, poca consideració
villa:mas, granja, casa de camp, vil·la, finca
villosus:pelut, pilós, vellós
vimen:vímet, tija, branca flexible; panera, cistell
Viminalis:-collis : Viminal (turó de Roma)
vinarius:relatiu al vi, viner, vinater (taberna uinaria : taverna)
vincio:lligar, encadenar; cenyir, envoltar; assegurar, fermar, unir; dominar, captivar
vinclum:cadenes, grillons, lligam; presó; corda, cadena, amarres, brida, llaç, corretja, cordó; fre, trava, restricció; vincle
vinco:vèncer, derrotar, guanyar; prevaler sobre; dominar, subjugar; persuadir, convèncer, demostrar; superar, avantatjar
vinculum:cadenes, grillons, lligam; presó; corda, cadena, amarres, brida, llaç, corretja, cordó; fre, trava, restricció; vincle
Vindelici:els vindèlics (poble proper al Danubi)
vindemia:verema, collita del raïm, anyada
vindex:responsable legal, garant; defensor, protector; catigador, venjador
vindico:vindicar, reclamar, reivindicar, atribuir-se, pretendre; alliberar, protegir, salvar; venjar, castigar, punir, fer justícia
vindicta:declaració de llibertat, manumissió, vareta (amb què es dóna la llibertat), alliberament, deslliurament, reivindicació de llibertat; venjança, punició
vinea:vinya, vinyar, cep; mantellet (màquina de guerra)
vinetum:vinyar, vinyet, vinya
Vinicius:Vinici
vinnulus:afalagador, tendre (dit del llenguatge)
vinolentia:embriaguesa
vinum:vi; raïm; suc, licor (d'altres fruites)
violabilis:violable, ultratjable, vulnerable
violator:violador, profanador
viola:violeta, viola, color violat
violens:violent, impetuós, vehement
violenter:amb violència, violentament, furiosament, ferotgement
violentia:violència, força, ira, còlera, furor
violentus:violent, arravatat, furiós, impetuós; despòtic, cruel; desfermat, dràstic
violo:profanar, violar, pertorbar, embrutar, tacar; ultratjar, violentar, ofendre (algú), deshonrar, maltractar; infringir, transgredir; ferir, lesionar, danyar
vipera:escurçó, vibra (serp)
vipereus:viperí, d'escurçó, de serps
Vipstanus:Vipstà
virago:dona guerrera, bel·licosa, heroïna, homenot
virens:verdejant, ufanós
vireo:ésser verd, verdejar, créixer verd; florir, prosperar, estar ple de vigor, esdevenir vigorós
virga:branca, tija, branquilló; vareta, bastó, verga; fuet; vara (d'autoritat), bàcul; franja
virginalis:virginal, de donzella
virgineus:de donzella, virginal, de verge, verge; de Virgo (constel·lació)
virginitas:virginitat, nubilitat (condició d'una donzella casadora); puresa; (en religió) celibat, castedat
virgo:verge, donzella, noia (en edat de casar-se); (sovint amb valor d'adj.) verge, no usat
virgula:branquilló, vareta, vergella; ratlla, franja, vírgula
virgulta:brossa, matoll, sotabosc, arbust, ramatge, fullaraca
vir:home (oposat a dona); home fet, adult; marit, espòs, amant; home com cal; (pl.) gent, persones, individus; soldat, guerrer, soldat de peu
viridis:verd, verdejant; immadur, tendre, jove; fresc, collit de nou; ufanós, florent, vigorós, sa
virilis:viril, d'home, masculí, mascle; d'home fet, d'adult, baronívol, enèrgic
Viromandui:els viromandus (poble belga)
virtus:coratge, valor, esperit viril, valentia, vigor; mèrit, virtut, excel·lència; qualitat, habilitat, talent; eficàcia, propietat
viscus:carns, vísceres, entranyes; cor (com a seu de les emocions); fills
vis:força, violència; atac; vigor, energia; multitud; embranzida; influència; autoritat; facultat, capacitat; (pl.) forces, vigor, tropes
visio:visió, acció de veure, vista, aparença, imatge; idea, concepció
viso:anar a veure, fer un cop d'ull, anar a visitar; anar a examinar; (pass.) estar a la vista, veure's
Vispania:Vispània
Vistilia:Vistília (nom de dona)
Visurgis:el Visurgis (riu de Germània, avui Weser)
visus:vista, visió, ulls, mirada, esguard; espectacle; aspecte, aparença
vita:vida, existència, ésser viu; ànima; curs d'una vida, biografia; manera de viure, subsistència, mitjans de vida
Vitellianus:de Vitel·li (nom de família; emperador romà)
Vitellius:Vitel·li (nom de família; emperador romà)
vitellus:vedellet; rovell d'ou
vitiosus:defectuós, imperfecte, tarat; malsà; irregular; viciós, dolent, corrupte
vitis:vinya, cep, parra, sarment; vara (portada pels centurions en senyal d'autoritat)
vitium:defecte, falla, imperfecció, tara; falta, culpa; vici, flaquesa; irregularitat
vito:evitar, esquivar, fugir de, eludir, apartar-se de, guardar-se de
vitreus:de vidre, vitri; clar, transparent, cristal·lí; (pl. n.) objectes de vidre
vitta:cinta, veta (de lli, cenyida als cabells de les dones romanes de naixença lliure); (pl.) cintes, bandes (de llana, duta pels sacerdots i per les víctimes)
vitupero:vituperar, criticar, blasmar, censurar, reprotxar; fer desfavorable
vividus:ple de vida, vital, vigorós, ardent, enèrgic; viu, vívid, animat, palpitant
vivo:viure, ésser viu, existir; estar animat (dit de coses); sobreviure, anar vivint, perdurar; nodrir-se (de); guanyar-se la vida; habitar
vivus:viu, vivent, animat, en vida de; vivaç; natiu, natural; encès; corrent; animat, enèrgic
vix:amb penes i treballs, amb dificultat, amb prou feines, tot just; tan bon punt, a penes
vixdum:a penes, encara no, amb prou feines
vobiscum:cum uobis
vocabulum:nom, denominació, mot, terme
vocalis:capaç de parlar, dotat de veu articulada, humana; de veu sonora, de bona veu, harmoniós, sonor; vocàlic
vociferor:vociferar, cridar; anunciar amb veu alta, proclamar
vocito:soler dir, anomenar; requerir, demanar insistentment
voco:cridar, invocar; convocar, fer venir, invitar; provocar, desafiar; demanar, reclamar, pregar; exhortar (a una acció); conduir; evocar; anomenar, designar
volatilis:alat, volador, volàtil; ràpid, rabent, veloç; efímer, breu
Volesius:Volesi
volito:voletejar, voleiar, volar; córrer, escampar-se (un rumor, un nom); moure's d'un costat a l'altre, rodar, anar i venir (ràpidament)
volo2:volar; tallar l'aire; escampar-se; córrer, afanyar-se, apressar-se, passar ràpidament
volo:voler, desitjar; estar disposat a, tenir la intenció de; disposar, ordenar, decidir; demanar, requerir; pretendre, intentar; afirmar, sostenir
Volscus:volsc (poble itàlic)
Volturcius:Volturci
Volturcus:Volturc (nom d'home)
volubilis:que roda, giratori, rodoladís, apte per a rodar; enroscat, cargolat; que corre, que flueix endavant, que passa, fluid
volucris:ocell, au
volumen:volum, rotllo de papir, llibre; espiral, espira, anell, remolí, moviment circular, òrbita
Volumnia:Volúmnia (esposa de Coriolà)
voluntarius:voluntari, espontani; opcional
voluntas:voluntat, voler; desig, ganes; disponibiltat, determini, elecció deliberada; intenció, propòsit, significat, esperit; inclinació, tendència
volup:agradablement, amb plaer
voluptarius:plaent, grat, agradable, amè, voluptuós, refinat
voluptas:plaer, goig, voluptat; (terme afectiu) amor, delícia; (pl.) plaers, esbargiments, entreteniments
Volusenus:Volusè
volutatio:rebolcada, rebolcament, rodolament, rodament; agitació, inquietud, intranquil·litat, inestabilitat, turbulència
voluto:fer rodolar, fer rodar; empènyer rodant; rebolcar-se, arrossegar-se; estar immers; rumiar
volvo:fer voltar, fer girar, fer rodolar; fer caure a terra, abatre, tombar; prostrar-se; amuntegar; empènyer endavant; desenrotllar; reflexionar
vomer:rella (d'una arada)
vomica:abscés, furóncol, úlcera
vomitus:vòmit
vomo:vomitar, treure; descarregar
Vonones:Vonones (rei dels parts)
vorago:avenc, fondària, abisme, xuclador, remolí, gorga
vorax:voraç, golafre insaciable, devorador
vos:vosaltres, vos, us, vostre
votivus:votiu, promès en un vot
votum:vot, prometença (feta als déus), ofrena votiva, ex-vot, pregària; desig, voler, aspiració
voveo:prometre, fer vot de, oferir (a un déu); desitjar, anhelar
vox:veu; pronúncia, to, qualitat de veu; so, crit, soroll; paraula, mot, expressió, vocable; parlar, idioma
Vulcanus:Vulcà (déu del foc); foc
vulgaris:vulgar, ordinari, del comú; corrent, usual, comú, habitual, convencional, rutinari; divulgat, conegut
vulgatus:comú, corrent, popular, conegut, divulgat, cèlebre; trivial, banal
vulgus:la gent, el poble, el vulgar; gentada, munió, multitud, ramat, tropa
vulnero:ferir, nafrar, danyar, malmetre; ofendre
vulnus:ferida, cop, trau, tall; dolor, nafra, dany, perjudici
vulpes:guineu
vulpinus:de guineu
vultur:voltor, ocell de rapinya
vultus:cara, expressió, rostre, front; trets, faccions; aspecte, aire (extern, dit de les coses)
Xanthippe:Xantipa (muller de Sòcrates) (1a declinació grega)
Xanthippus:Xantip (general grec)
Xenocrates:Xenòcrates (filòsof grec)
xystus:passeig amb arbres
Xytilis:Xitilis (nom de dona)
zelo:estimar zelosament, tenir gelosia a
Zeno:Zenó (filòsof grec)
Zephyrus:zèfir, ponent (vent de l'oest)
Zeuxis:Zeuxis (pintor grec)
Zoilus:Zoilus (filòsof grec)
zona:cinturó, cinyell; bossa, faixa (on es duien els diners); zona, regió
zygia:nupcial, del matrimoni; (tibia) flauta tocada en les noces
